Справа № 352/228/26
Провадження № 1-кс/352/45/26
УХВАЛА

03 лютого 2026 рокум. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Тисменицького районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Івано-Франківську клопотання прокурора Івано-Франківської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні внесеному 19 серпня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000240 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 362 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1.Рух провадження

02 лютого 2026 року прокурор Івано-Франківської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся із клопотанням про накладення арешту на майно, розгляд якого призначено на 03 лютого 2026 року.

ТОВ «Нова оселя ЛТД» повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, 03 лютого 2026 року в судове засідання її представник не з`явився.

Відповідно до частини четвертої статті 172 Кримінального процесуального кодексу України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, іншого власника майна. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В зв`язку із викладеним, враховуючи, що власник майна ТОВ «Нова оселя ЛТД» належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду клопотання, її представник в судове засідання не з`явився, а його неприбуття не перешкоджає розгляду, слідчий суддя розглянув клопотання за відсутності вказаної особи.

2. Суть клопотання

Згідно із текстом клопотання, в провадженні СВ відділення поліції № 1 (м. Тисмениця) Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області перебуває кримінальне провадження № 0000240 за ознаками частини третьої статті 362 КК України КК України, розпочате 19 серпня 2025 року.

Згідно із даними, встановленими під час досудового розслідування, 02 березня 2023 року державний реєстратор Поберезької сільської ради Івано-Франківської області ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 на підставі поданих останньою підроблених документів протиправно вніс зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно і незаконно зареєстрував право власності на будинок АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_6 , за ТОВ «Нова Оселя ЛТД».

Вказане нерухоме майно визнано речовим доказом в кримінальному провадженні.

В зв`язку із викладеним, на цей час виникла необхідність у накладенні арешту на вказаний об`єкт нерухомості із забороною користування, розпорядження та відчуження з метою недопущення подальшого відчуження іншим особам, забезпеченням відшкодування шкоди, завданої потерпілому внаслідок кримінального правопорушення.

В судовому засіданні Прокурор підтримав своє клопотання та просив його задовольнити. Зазначив, що на цей час у кримінальному провадженні жодній особі не повідомлено про підозру. Йому невідомо про наявність будь-яких цивільних справ щодо об`єкту нерухомості, на який він просить накласти арешт.

В частині необхідності заборони користування та розпорядження послався на показання потерпілої про можливість псування об`єкту нерухомості, однак в подальшому уточнив, що потерпіла такі показання не надавала, а він сприйняв таким чином її показання про розмір спричиненої шкоди внаслідок заволодіння майном.

3. Висновки Суду

Відповідно до статті пункту 7 частини другої статті 131 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна відноситься до заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частини третьої статті 132 Кримінального процесуального кодексу України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий Суддя вважає, що матеріалами, долученими до клопотання підтверджується наявність обгрунтованої підозри вважати, що вчинено кримінальне правопорушення такого ступеня тяжкості, який може бути підставою для застосування арешту майна.

Так:

-згідно із наданою інформацією з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно, будинок АДРЕСА_1 належав на праві приватної власності ОСОБА_6 та 02 березня 2023 року перереєстрований за ТОВ «Нова Оселя» на підставі акта приймання-передачі, договору суперфіцію, декларації про готовність об`єкта до експлуатації та договору про спільну діяльність;

-згідно із актом камеральної перевірки державного реєстратора ОСОБА_4 встановлено, що вказана державна реєстрація проведена на підставі документів, що не відповідають вимогам законодавства;

-згідно із заявою про вчинення кримінального правопорушення та показаннями потерпілої ОСОБА_7 , ОСОБА_6 є її сином, якому належав вказаний будинок та який не нікому не надавав доручень щодо відчуження свого майна та не мав наміру його відчужувати.

В зв`язку із викладеним, Слідчий Суддя вважає, що наявні підстави вважати про навність обгрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 362 КК України.

Відповідно до частини першої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до частини другої цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення, серед іншого, збереження доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов)

В розумінні статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Прокурором до клопотання долучені докази, за результатами дослідження яких слідчий суддя приходить до висновку, що домоволодіння, про арешт якого просить Прокурор, може бути використані в якості джерел доказів в кримінальному провадженні, а також забезпечить відшкодування шкоди, завданої потерпілому внаслідок кримінального правопорушення.

В зв`язку із викладеним, Слідчий Суддя вважає, що наявні підстави для накладення арешту майна шляхом заборони відчуження житлового будинку.

Одночасно Слідчий Суддя вважає, що Прокурором не доведено підстав для накладення арешту майна в частині заборони користування та розпорядження цим будинком.

Так відповідно до частини одинадцятої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Однак Прокурором не доведено існування таких обставин, а також не надано до суду докази таких обставин.

Слідчий Суддя відхиляє посилання Прокурора на показання потерпілої, оскільки в наданому до суду протоколі допиту потерпіла не вказує на існування цих обставин, а вважає, що їй також спричинена матеріальна шкода, оскільки вона надавала кошти ОСОБА_6 кошти на придбання будинку.

Будь-який інший долучений Прокурором доказ також не містить інформації щодо існування обставин, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Таким чином, Слідчий Суддя вважає, що прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 309 КК України, внаслідок застосування вказаного заходу забезпечення може бути виконане завдання арешту майна із забороною відчуження, а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.

Відповідно до частини першої статті 174 Кримінального процесуального кодексу України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Враховуючи, що представник ТОВ «Нова Оселя ЛТД» не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, він має право звернутись із клопотанням про скасування арешту майна під час досудового розслідування до слідчого судді, а під час судового провадження до суду.

щодо строку дії арешту майна

Слідчий Суддя звертає увагу, що накладення арешту на майно становить втручання в право власника на володіння, користування та розпорядження майном.

На цей час, на думку Слідчого Судді, таке втручання є пропорційним, розумним та співмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження, враховуючи наявність суспільного інтересу щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (який передбачений статтею 2 Кримінального процесуального кодексу України).

Одночасно таке втручання не може мати невизначений та тривалий строк, в зв`язку із чим Слідчий Суддя звертає увагу органів досудового розслідування на необхідність дотримання розумним строків здійснення досудового розслідування.

Окрім того, відповідно до частини першої статті 174 Кримінального кодексу України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, власник майна має право звернутись із відповідним клопотанням до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження, до якого мають бути долучені докази, що відпала потреба в подальшому застосування цього заходу або арешт накладено необгрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись статтями 131-132,159-166, 309 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора Івано-Франківської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні внесеному 19 серпня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000240 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 362 КК України в частині заборони користування та розпорядження майном.

В іншій частині клопотання задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження на житловий будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 110, загальною площею 187,9 кв.м., житловою площею 111,5 кв.м., який належить на праві власності товариству з обмеженою відповідальністю «Нова Оселя ЛТД» ( , юридична адреса: місто Івано-Франківськ, вулиця Толстого, будинок 5, квартира 30).

Роз`яснити, що на підставі частини першої статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Івано-Франківської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_3 ..

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та надіслати не пізніше наступного робочого дня після її постановлення слідчому та товариству з обмеженою відповідальністю «Нова Оселя ЛТД».

Повний текст ухвали проголошений о 09 годині 05 хвилин 06 лютого 2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_8