печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу, захисника - адвоката: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою захисника - адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в межах кримінального провадження № 0000174 від 27.08.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 (далі - особа, яка подала скаргу, адвокат ОСОБА_3 ), яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 (далі - підозрюваний, ОСОБА_4 ), звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в межах кримінального провадження № 0000174 від 27.08.2024 року.

В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 зазначає, що Печерським управлінням поліції Головним управлінням Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000174 від 27.08.2024 року за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

17.01.2025 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вручено повідомлення про підозру.

Так, адвокат ОСОБА_3 зазначає, що вручене повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 17.01.2025 рокує незаконним, необґрунтованим і таким, що не відповідає п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, тому сторона захисту вважає, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню.

05.09.2025 року у судове засідання з`явилась адвокат ОСОБА_3 , надала пояснення та просила скаргу задовольнити з підстав зазначених у ній.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки особа, яка подала скаргу і слідчий, прокурор про розгляд скарги повідомлені належним чином, однак слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, до суду із заявами не звертались, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за їх відсутності.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги здійснювалось фіксування провадження технічними засобами.

Заслухавши думку особи, яка подала скаргу, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000174 від 27.08.2024 року. за підозрою за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, у рамках вказаного кримінального провадження, 17.01.2025 року старшим слідчим Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_7 вручено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому останній підозрюється у розтраті чужого майна, яке перебувало в його віданні, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, у особливо великих розмірах.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Згідно з ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Відповідно до ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Так, повідомлення про підозру складено та підписано 17.01.2025 року старшим слідчим Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_7 за погодженням Прокурора відділу Київської міської прокуратури.

Відповідно до зазначеного, повідомлення про підозру містить всі дані, передбачені ст. 277 КПК України, тобто відповідає вимогам, які визначено у ст. 278 КПК України. Повідомлення вручене підозрюваному ОСОБА_4 того ж дня, 17.01.2025 року, що підтверджується підписом останнього.

Разом з тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, та може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, постановою прокурора відділу Київської міської прокуратури від 17 березня 2025 року здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000174 доручено слідчим Печерського УП ГУНП у м. Києві.

У подальшому, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.04.2025 року, строк досудового розслідування у вказаному кримінальному проваджені продовжено до 6 місяців.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру підозрюваний вважає те, що підозра є необґрунтованою, оскільки формулювання повідомлення про підозру не свідчить про наявність ознак інкримінованих кримінальних правопорушень, у провадженні взагалі не існує доказів, які б підтверджували твердження повідомлення про підозру, а наявні у провадженні докази прямо спростовують твердження повідомлення про підозру.

За своїм змістом повідомлена 17.01.2025 року ОСОБА_4 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_4 , був причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Наведені захисником відомості, як у скарзі, так і в судовому засіданні, не спростовують в повній мірі даних, що ОСОБА_4 не причетний до інкримінованого йому кримінального правопорушення. При цьому у кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, проводяться необхідні слідчі дії, які необхідно вчинити слідчому для встановлення обставин кримінального правопорушення, направлені на забезпечення швидкого, повного та не упередженого розслідування та на підтвердження або спростування причетності ОСОБА_4 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

За таких обставин, скарга захисника - адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в межах кримінального провадження № 0000174 від 27.08.2024 року, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись, ст. ст. 7, 9, 17, 22, 89, 276-278, 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволені скарги захисника - адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в межах кримінального провадження № 0000174 від 27.08.2024 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1