Справа № 946/9585/25
Провадження № 1-кс/946/2356/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2025 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000579,-

В С Т А Н О В И В:

26.11.2025 року на електронну адресу Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшла заява ОСОБА_2 , якою вона просить призначити додаткову судово-медичну експертизу у кримінальному провадженні №0000579 та поставити експерту певні питання.

Перевіривши матеріали заяви, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 243 КПК України, експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу

Положеннями ст. 244 КПК України визначений порядок розгляду слідчим суддею клопотання про проведення експертизи.

Частиною першою статті 244 КПК України визначено право виключно сторони захисту на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Так, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК України, у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження № 0000579 має процесуальний статус потерпілої.

Разом з тим, з положень п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК України вбачається, що потерпілий у кримінальному провадженні є стороною з боку обвинувачення, натомість, коли ч. 1 ст. 244 КПК України надає виключне право звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи саме стороні захисту, до числа яких входять: підозрюваний, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники, та аж ніяк не потерпілий.

Аналіз вказаних норм вказує на те, що потерпіла як сторона кримінального провадження не наділена правом на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи. Відповідний обов`язок на сторону обвинувачення як сторони кримінального провадження покладено лише на слідчого, прокурора, і лише у випадках необхідності визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Виходячи із закріпленого у ст. 26 КПК принципу диспозитивності, слідчий суддя позбавлений можливості, навіть у випадку, коли він виявив відсутність висновку експерта із визначенням розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, самостійно, з власної ініціативи залучити експерта і усунути цей недолік досудового слідства. Залучення експерта судом незалежно від наявності клопотань сторін можливо тільки за обставин, передбачених ч. 2 ст. 332 КПК.

Відповідна позиція узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року по справі № 420/1667/18.

Слідчий суддя, враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу .

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що заяву слід повернути особі, яка з нею звернулася.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 244, 304, 372 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про призначення додаткової судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні №0000579 повернути особі, яка його подала, як таку, що подана неналежною особою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1