печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 рокуслідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000254 від 30.01.2024 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної у кримінальному провадженні №0000254 від 30.01.2024 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 за підозрою ОСОБА_7 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191 Кримінального кодексу України (30.01.2024 вказане кримінальне провадження виділено з кримінального провадження № 0002222 від 27.11.2023)., а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявністю достатніх підстав вважати, що місцезнаходження підозрюваного невідоме, та який постановою слідчого від 28.11.2023 оголошений у міжнародний розшук, виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість.

Захисники в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність. Зазначили, що в матеріалах кримінального провадження немає документального підтвердження належного повідомлення про виклик ОСОБА_7 , який з 2016 року мешкає за кордоном, до слідчого, що свідчить про порушення належної правової процедури виклику особи, яка знаходиться за кордоном, до слідчого. При цьому, органу досудового розслідування відоме місце знаходження ОСОБА_7 та всі ризики, які вказані у клопотанні, є не доведеними фактами, а звичайними припущеннями органу досудового розслідування.

Вивчивши клопотання та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення захисника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 за підозрою ОСОБА_7 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191 Кримінального кодексу України (30.01.2024 вказане кримінальне провадження виділено з кримінального провадження № 0002222 від 27.11.2023).

24.10.2023 ОСОБА_7 та ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191 КК України.

28.11.2023 зважаючи на те, що місцезнаходження вказаного підозрюваного не відоме, ОСОБА_7 оголошено в розшук, в тому числі міжнародний, про що винесено відповідну постанову.

Відповідно до листа Державної прикордонної служби України від 10.11.2023 встановлено, що 28.12.2021 ОСОБА_7 виїхав до міста Відня Республіки Австрія.

Відповідно до листа ДКР НПУ від 20.03.2024 № 24953-2024 на виконання вищевказаного доручення в порядку ст. ст. 40, 281 КПК України заведено оперативно-розшукову справу № 05-918 від 07.03.2024.

19.12.2023 відповідно до постанови Заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців.

22.01.2024 відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва строк досудового розслідування продовжено до 5-х місяців.

30.01.2024 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 3 ч. 1 ст. 280 КПК України.

05.04.2024 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій та 05.04.2024 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 3 ч. 1 ст. 280 КПК України.

25.04.2024 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій та 23.05.2024 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

05.06.2024 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій та 17.06.2024 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

10.10.2025 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

13.10.2025 відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва строк досудового розслідування продовжено до 6-х місяців, тобто до 19.11.2025.

21.10.2025 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

05.11.2025 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій та 10.11.2025 досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000254 від 30.01.2024 зупинено на підставі п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України.

17.12.2025 досудове розслідування в зазначеному кримінальному провадженні відновлено у зв`язку із необхідністю у проведенні слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Частиною 6 статті 194 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені в КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Так, обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину повністю підтверджуються зібраними матеріалами досудового розслідування.

У відповідності до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого особливо тяжкого кримінального правопорушення, може спонукати підозрюваного вживати заходів, спрямованих на уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з цим, відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Як вбачається зі змісту клопотання, ОСОБА_7 постановою слідчого від 28.11.2023 оголошений у міжнародний розшук.

Разом з тим, слідчому судді не надано доказів, що постанова про оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук була скерована до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України для організації внесення інформації щодо міжнародного розшуку підозрюваного до обліків Генерального секретаріату Інтерполу.

Таким чином, органом досудового розслідування не надано слідчому судді доказів, що підозрюваний ОСОБА_7 оголошений у міжнародний розшук, у зв`язку з чим у слідчого судді відсутні підстави для обрання щодо ОСОБА_7 в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, судом встановлено, що ухвалою Київського апеляційного суду від 30.04.2024 було скасовано ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25.12.2023, якою задоволено клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , та постановлено нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого відмовлено.

Суд вважає за необхідне зазначити, що у рішенні ЄСПЛ від 19.02.2009 «Христов проти України», заява №24465/04 Європейський суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка зокрема проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що дії органу досудового розслідування фактично зводяться до незгоди з прийнятим суддею рішенням.

Отже, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя вважає недоведеними прокурором підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , тому слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України підполковника поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000254 від 30.01.2024 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1