Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/123/26
Провадження № 1-кс/279/24/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2026 року м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

06.01.2026 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області зі скаргою на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 23.12.2025 року та зобов`язання уповноважених осіб Коростенського РУП ГУНП вжити дії щодо внесення таких відомостей до ЄРДР.

В огрунтування скарги зазначив, що з 01 вересня 2025 року він працював водієм у ТОВ «Профіт Делівері» (далі - Роботодавець). Згідно даних трудової книжки ОСОБА_3 працював у Роботодавця лише з 01 вересня 2025 року по 08 вересня 2025 року. Проте у відповідності до записів у особистому блокноті він фактично працював у Роботодавця з 10 липня 2025 року по 08 вересня 2025 року, що є підтвердженням факту дійсної тривалості роботи у Роботодавця. Наказ на звільнення Роботодавцем не видавався, розрахунок при звільненні не проводився, що є порушенням ст.ст. 47, 116 КЗпП України.

23 грудня 2025 року з приводу невиплати йому заробітної плати ОСОБА_3 звернувся у Коростенське РУП ГУНП в Житомирській області з письмовою заявою. При цьому надав письмові пояснення з приводу поїздок по відповідним лісгоспам, розвозячи товар. Заява зареєстрована в ЄО за № 21222. Відповіді на заяву не отримав, відомості в ЄРДР не внесені. Вважає, що в діях винних осіб вбачають ознаки складу кримінальних правопорушень, передбачених ст. 175, 358 КК України. У порядку ст. 214 КПК України просив відкрити кримінальне провадження і розпочати досудове розслідування.

На підтвердження доводів до скарги ОСОБА_3 долучені з клопотанням від 13.01.2026 року відомості з Державного реєстру ФО-платників податків про джерела /суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 26.09.2025, інформація з Пенсійного фонду за формою ОК-5, відомості про трудову діяльність з реєстру застрахованих осіб ПФУ.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді розгляд скарги переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений на 15:00 годин 08.01.2026 року, який за клопотанням ОСОБА_3 відкладено до 11:00 годин 13.01.2026 року та зобов`язано прокурора надати слідчому судді копію заяви скаржника.

У судовому засіданні 08.01.2026 року прокурор надав слідчому суді копії наказу ТОВ "Профіт Делівері" № 23-К від 28.08.2025 про прийняття ОСОБА_3 на роботу на посаду водія автотранспортних засобів з 01.09.2025 року з посадовим окладом 8400,00 грн/ місяць з випробувальним строком один місяць, копію наказу про звільнення з роботи ОСОБА_3 № 27-к від 08.09.2025 року за власним бажанням за ст.38 КЗпП України, копію повідомлення про прийняття на роботу працівника ОСОБА_3 з 01.09.2025 року, копію платіжної інструкції від 01.09.2025 року від 08.09.2025 про виплату заробітної плати ОСОБА_3 в сумі 6468,00 грн та розрахункові в сумі 1764,00 грн, копії платіжних інструкцій № 3967 від 08.09.2025 про сплату військового збору, № 3969,3968 від 08.09.2025 сплату ЄСВ, ПДФО, копію трудової книжки ОСОБА_3 із записами про прийняття на роботу ТОВ "Профіт Делівері" від 01.09.2025 та звільнення з роботи 08.09.2025 року.

ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 , який діє на підставі доручення про надання безоплатної правничої допомоги від 09.01.2026 року № 4-06-2026-000262, скаргу підтримали з підстав, викладених у ній, просили задовольнити.

Прокурор Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення скарги, зазначив, що в ході перевірки заяви ОСОБА_3 не підтвердилися обставини, які б могли свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, проаналізувавши зміст скарги, дослідивши долучені до неї документи, та додатково подані учасниками провадження заслухавши пояснення учасників провадження, дійшов такого висновку.

Частиною 1 статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст.214 КПК України).

Згідно з ч.5 ст.214 КПК України до ЄРДР вносяться, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Статтею 11 КК України надано визначення злочину як передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать чи можуть свідчити про ознаки злочину.

У постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 Верховний Суд дійшов висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Звернення, зміст якого не відповідає вимогам ч.5ст. 214 КПК України, не може бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та, відповідно, початку досудового розслідування.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані, які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

При цьому згідно із п.4 ч.5 ст.214 КПК України та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, до Реєстру вносяться крім іншого, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних не має, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Разом з тим, скарга та подані до неї документи не містить викладення наявних фактів та вагомих обставин, які б свідчили про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення за ст.175 та 358 КК України.

Так, ч.1 ст.175 КК України передбачена кримінальна відповідальність за безпідставну невиплату заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої установленої законом виплати громадянам більш як за один місяць, вчинена умисно керівником підприємства, установи або організації незалежно від форми власності чи громадянином - суб`єктом підприємницької діяльності.

Частина 1 статті 358 КК України передбачає кримінальну відповідальність за підроблення посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, громадянином-підприємцем, нотаріусом, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, державним виконавцем, приватним виконавцем, аудитором чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, і який надає права або звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою або збут такого документа, а також виготовлення підроблених печаток, штампів чи бланків підприємств, установ чи організацій незалежно від форми власності, інших офіційних печаток, штампів чи бланків з тією самою метою або їх збут.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчим суддею встановлено, що за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 Коростенським РУП ГУНП в Житомирській області не було виявлено підстав для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Саме лише припущення ОСОБА_3 про наявність у діях певних осіб кримінально караного діяння без наведення конкретних обставин та існування доказів на підтвердження події кримінального правопорушення не тягне за собою обов`язку Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області вносити відомості до ЄРДР та розпочинати без достатніх підстав досудове розслідування.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Таким чином, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Враховуючи вищевикладене, на підставі наданих до скарги та досліджених документів, з урахуванням пояснень учасників провадження, за відсутності об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.22,26,214, 303-307, 309, 369-372,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6