Справа № 203/1373/22
У Х В А Л А

іменем України

28 жовтня 2025 року Центральний районний суд

міста Дніпра

у складі:

головуючого-суді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні у м. Дніпрі кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000017 від 24.03.2022 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 28, ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрального районного суду міста Дніпра перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 28, ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357 КК України.

14.10.2025 у зв`язку з неодноразовою неявкою обвинуваченого у судові засідання вищезазначене кримінальне провадження зупинене та обвинуваченого ОСОБА_4 оголошено у розшук.

Обвинуваченого ОСОБА_4 було розшукано та доставлено до суду.

Прокурор у судовому засіданні заявив письмове клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 строком на 60 днів із визначенням суми застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та звернення в дохід держави раніше внесену заставу, в обґрунтування якого посилалася на те, що на волі обвинувачений зможе переховуватися від слідства і суду із метою уникнення відповідальності..

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 .

Заперечували проти задоволення клопотання.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ч.1,2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Щодо обґрунтованості ризиків неналежного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, то слід зазначити таке. Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , будучи обізнаним із наявністю кримінального провадження відносно нього в судді, переховувався та не з`являвся до суду. Тому даний ризик є цілком реальним.

В контексті практики ЄСПЛ ризик втечі обвинуваченого оцінюється не лише на основі суворості можливого вироку, а має досліджуватися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

При цьому, судовий розгляд кримінального провадження триває,. Також суд враховує, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан. Відповідно до п. 8 роз`яснень, наданих Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію.

Щодо заявленого прокурором клопотання про звернення в дохід держави внесену заставу у розмірі 104 000 грн. суд дійшов наступного висновку.

12.09.2022 ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська обвинуваченому ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням суми застави.

19.12.2022 з-під варти звільнений у зв`язку із внесенням застави у сумі 104 000 грн.

Відповідно до вимог статті 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до вимог ч.8 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Згідно до ч.9 ст.182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Обвинувачений ОСОБА_4 порушив покладений на нього обов`язок, - «з`являтись до суду за викликом», без поважних причин, у порушенням вимог ст.42 КПК України не повідомив про причини неявки.

Суд вважає, що у обвинуваченого ОСОБА_4 була відсутня поважна причина зазначена у ст.138 КПК України для його неприбуття до судового засідання,.

На підставі зазначеного, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про звернення застави у розмірі 104 000 грн. підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 331, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 28, ч. 4 ст. 186, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 26 грудня 2025 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків визначених КПК України.

Розмір застави визначити у розмірі 60 мінімального прожиткового мінімуму для працездатних осіб що складає 181 440 гривень яке може бути внесена як самим обвинуваченим ОСОБА_4 так і іншою фізичною або юридичною особою на рахунок ТУ ДСАУ в Дніпропетровській області.

У разі внесення застави у вищевказаному розмірі покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками та будь-якою особою, визначеною судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених судом;

- здати на зберігання до відповідного органу влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну

- не відвідувати місця, визначені судом.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання даних обов`язків, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Раніше визначену заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, у суммі 104 000 грн. внесену ОСОБА_4 , на підставі ухвали Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 12.09.2022 звернути в дохід держави, та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України й використовувати у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

На ухвалу протягом 5 днів з дня її винесення може бути подано апеляцію до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1