Справа № 279/412/26
Провадження № 1-кс/279/107/26 У Х В А Л А
Після чого, ОСОБА_5 , зберігаючи при собі незаконно придбана наркотичний засіб, під час особистої зустрічі з ОСОБА_8 збув - (передаї наркотичний засіб, обіг якого обмежено канабіс, масою 4,881 грам громадянину : зміненими анкетними даними - ОСОБА_8 , який був вилучений в ході проведенн оперативної закупки у останнього співробітниками поліції після його придбання.
Згідно висновку експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/106-26/1209-НЗПРАП від 21.01.2026 вилучена у ОСОБА_8 речовина рослинного походження зеленого кольору є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабіс масою 4,881 г.
Відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000 (із змінами та доповненнями) (ТАБЛИЦЯ І, список №1) канабіс віднесений до наркотичного засобу, обіг якого обмежено.
Крім того, 22.01.2026 близько 10 години 00 хвилин ОСОБА_5 , знаходячись в місті Коростень, Житомирської області, по провулок Леся Курбаса, попередньо домовившись про зустріч з метою збуту раніше придбаних ним наркотичних засобів з громадянином із зміненими анкетним даними, який був залучений для проведення контролю за вчиненням злочину формі оперативної закупки - ОСОБА_8 , за придбання наркотичного засоб отримав наручно від останнього грошові кошти у сумі 300 гривень.
В подальшому, під час проведення оперативної закупки, без розриву у час під час особистої зустрічі ОСОБА_5 , перебуваючи за вказаною адресок зберігаючи при собі незаконно придбаний наркотичний засіб, обіг якого обмежено канабіс, масою 4,112 г збув - (передав) його громадянину із зміненими анкетним даними - ОСОБА_8 , який був вилучений в ході проведення оперативної закупки останнього співробітниками поліції після його придбання.
Згідно висновку експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/106-26/1439-НЗПРАП від 26.01.2026 вилучена речовина рослинного походження зеленог кольору є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - канабіс, масою 4,112 г.
Відповідно до «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000 (із змінами та доповненнями) (ТАБЛИЦЯ І, список №1) канабіс віднесений до наркотичного засобу, обіг якого обмежено.
30 січня 2026 року о 09 год 21 хв затримано ОСОБА_5 за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.307 КК України.
30 січня 2026 року повідомлено про підозру вчинені кримінальних правопорушень передбачених ч.1,2 ст. 307 КК України затримано гр. ОСОБА_5 .
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді від 4 до 8 років позбавлення волі.
У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання нею перед органом досудового розслідування та судом покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;
- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Лише застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових умисних кримінальних правопорушень.
Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі підозрюваного можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.
Слідчий своє клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Прокурор зробив висновок про доцільність та можливість застосування запропонованого запобіжного заходу.
Вислухавши слідчого, прокурора, пояснення підозрюваного, позицію його захисника, дослідивши матеріали клопотання, встановлено наступне.
Судом встановлено, що відомості про вчинення кримінальних правопорушень за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України внесено до ЄРДР 08.01.2026.
30.01.2026 о 09.21 год. ОСОБА_5 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України.
30.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.
Внесене клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України, його копія вручена підозрюваному в передбачені законом строки.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснитидії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(c) Конвенції про захист прав основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконати неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення О`Нага United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Розумна підозра не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стації. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування. Стандарт, встановлений статтею 5 § 1(c) Конвенції, не передбачає, що поліція повинна мати достатні докази для пред`явлення обвинувачення на момент арешту, так і під час перебування апелянта під вартою (N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).
Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для обґрунтування засудження чи навіть пред`явлення обвинувачення; це досягається на наступній стадії кримінального розслідування (Murray v. the United Kingdom, of 28 October 1994, § 55; K.-F. v. Germany of 27 November 1997, § 57; Erdagoz v. Turkey, of 22 October 1997, § 51).
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд не може обґрунтовувати прийняття такого рішення виключно тяжкістю покарання, яке могло бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення без належного з`ясування наявності у кримінальному правопорушенні хоча б одного із ризиків, передбачених ст.177 КПК.
З клопотання та досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження вбачається, що наявні у матеріалах клопотання слідчого докази та обставини підтверджують, що на час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу є достатні підстави вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, підозрюваний причетний до цієї події та обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень.
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, слідчий суддя вважає, що сукупність доказів, які були долучені до клопотання слідчого, на даному етапі кримінального провадження, свідчать про обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 , і є достатніми для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Одночасно звертаю увагу, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, а лише встановлює наявність обставин підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.
В судовому засіданні під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 прокурором доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, в виді можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, дані про його особу: не має постійного місця роботи, не має джерела доходів, вказані обставини свідчать про наявність ризиків, передбаченим п.п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.
Зважаючи на необхідність виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також на доведеність прокурором наявності обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, вважаю за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України, строком на шістдесят діб.
Даний запобіжний захід вважається найбільш прийнятним з огляду на всі досліджені за клопотанням про застосування запобіжного заходу обставини.
За вище вказаних обставин клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 183,194,196 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 30.03.2026 включно.
3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
-прибувати до слідчого, прокурора, що здійснюватимуть досудове розслідування у даному кримінальному провадженні за першим викликом та до суду за кожною вимогою;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває (м. Коростень Житомирської області);
-заборонити спілкуватися зі свідками, іншими особами у даному кримінальному провадженні;
-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У разі внесення застави підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.
Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала в частині запобіжного заходу діє до 30.03.2026 включно.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, слідчому, направити уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення.

Здійснення доставки ОСОБА_5 до місця попереднього ув`язнення покласти на уповноважених осіб Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з дня отримання копії ухвали, що не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_9

Копія згідно з оригіналом