Провадження № 1-кс/183/79/26
У Х В А Л А

19 січня 2026 року м. Самар Дніпропетровської області

Слідчий суддя Самарівського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

14 січня 2026 року слідчий СВ ВП № 2 Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Самарівської окружної прокуратури ОСОБА_4 подав до суду клопотання про арешт нерухомого майна, а саме земельних ділянок, що належать підозрюваному у кримінальному провадженні від 15 вересня 2025 року № 0000146 ОСОБА_5 , з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

У судове засідання слідчий, прокурор не з`явилися, повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. Прокурор подав суду заяву, в якій клопотання підтримав, просить його задовольнити та розглянути клопотання у його відсутність.

Підозрюваний у судове засідання не з`явився, про день, місце та час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Клопотання призначено до розгляду та розглянуто 19 січня 2026 року оскільки раніше неможливо було сформувати судові повістки (судові повідомлення про виклик), внести дату та час призначеного розгляду за допомогою КП Д-3 та провести розгляд клопотання через відсутність у суді електропостачання та Інтернет зв`язку.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, докази, подані в його обґрунтування, приходить до такого.

15 вересня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000146 внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 245 КК України.

29 грудня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 245 КК України в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2025 року за № 0000146 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 245 КК України.

Згідно з розрахунком старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу ОСОБА_6 розмір шкоди, завданої неорганізованими викидами забруднюючих речовин або сумішей таких речовин в атмосферне повітря унаслідок виникнення надзвичайних ситуацій при горінні сухої трави на території Самарівського району, Губиниської селищної територіальної громади, поблизу с. Привільне (земельна ділянка з кадастровим номером :02:003:0016) 14 вересня 2025 року складає 1 993 290 грн 47 коп.

Відповідно до висновку експерта № CE-19/104-25/47095-ФХЕД від 10 грудня 2025 року, розрахунки збитків (шкоди), що проведені старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Придніпровського округу Денисом Склярем, спричинених неорганізованими викидами забруднюючих речовин або сумішей таких речовин в атмосферне повітря внаслідок виникнення надзвичайних ситуацій при горінні сухої трави та становить 1 993 290,47 грн в цілому підтверджується.

Як зазначено слідчим у клопотанні, 29 грудня 2025 року до СВ ВП № 2 Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла позовна заява про відшкодування майнової шкоди від представника потерпілого ОСОБА_7 , вих № 3061 від 29 грудня 2025 року, в якій він просить стягнути з Відповідача - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Позивача - Губиниської селищної ради, майнову шкоду, завдану знищенням стерні вогнем на землях сільськогосподарського призначення, у розмірі 1 993 290, 47 грн (один мільйон дев?ятсот дев?яносто три тисячі двісті дев?яносто гривень сорок сім копійок). Отже, у зв?язку з тим, що вчиненим кримінальним правопорушенням, а саме умисними діями ОСОБА_5 спричинено майновий збиток державі, в особі Губиниської селищної територіальної громади, на суму 1 993 290, 47 грн, виникає необхідність у забезпеченні відшкодування майнової шкоди, для чого необхідно накласти арешт на земельні ділянки, належні підозрюваному.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 № 3477-IV передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Чинний кримінальний процесуальний закон покладає на орган досудового розслідування обов`язок вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні (ч. 1 ст. 170 КПК України), який полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення права відчуження, розпорядження та/або користування майном, у тому числі для можливої конфіскації майна.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, ОСОБА_5 є власником земельних ділянок з кадастровими номерами :02:014:0060 площею 5,4831 га та :02:003:0031 площею 5,7327 га на території Попаснянського старостинського округу Губиниської об?єднаної територіальної громади Самарівського району Дніпропетровської області.

Відповідно до Наказу № 376 від 22 червня 2022 року Міністерства аграрної політики та продовольства України «Про затвердження усереднених показників нормативної грошової оцінки земель», усереднені показники нормативної грошової оцінки за гектар на території Дніпропетровської області становить 30 251 гривня за 1 гектар.

Тобто згідно з усереднених показників нормативної грошової оцінки за гектар на території Дніпропетровської області, вартість земельних ділянок, належних підозрюваному, на які сторона обвинувачення просить накласти арешт, складає 339 113 гривень 71 копійка.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наданими в обґрунтування клопотання доказами прокурором доведено, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні, оскільки підозрюваний, перебуваючи на свободі, розуміючи можливі наслідки та необхідність відшкодовувати завдану шкоду, має можливість здійснити відчуження майна, яке підлягає арешту; накладенням арешту на майно може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається із клопотанням з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов); арешт накладається на майно підозрюваного за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може задовольнити цивільний позов; майно не відноситься до переліку майна, щодо якого існують заборони накладення арешту; існують обставини, які дають підстави вважати, що незастосування арешту майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Також, накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні, з огляду на викладене вище, є розумним та співрозмірним заходом обмеження права власності та буде відповідати завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність достатніх підстав вважати, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, з огляду на розмір шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вартість земельних ділянок, які належать підозрюваному, пред`явлення до нього цивільного позову у кримінальному провадженні, враховуючи наслідки арешту майна для підозрюваного у виді заборони відчуження майна та розпорядження ним, не перешкоджають вжиттю такого заходу забезпечення кримінального провадження.

При цьому, з огляду на те, що в своєму клопотанні прокурор не просить накласти арешт у вигляді заборони, обмеження користуватися майном, слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна в силу ч. 4 ст. 173 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Самарівського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , поданого за погодженням з прокурором Самарівської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні від 15 вересня 2025 року № 0000146 задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження майна та розпорядження ним, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме на:

- земельну ділянку з кадастровим номером :02:014:0060 загальною площею 5.4831 га, з реєстраційним номером об?єкта нерухомого майна - 32, номер відомостей про речове право - 37513033;

- земельну ділянку з кадастровим номером :02:003:0031 загальною площею 5.7327 га, з реєстраційним номером об?єкта нерухомого майна - 32, номер відомостей про речове право - 50617517.

Виконання ухвали покласти на прокурора Самарівської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 .

Контроль за дотриманням прав власника арештованого майна, до скасування арешту, покласти на прокурорів, що здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні від 15 вересня 2025 року № 0000146.

Ухвала підлягає негайному виконанню і діє до закінчення досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1