Провадження № 1-кс/686/834/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого ВРЗСПЖЗО СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Скотарево, Шполянського району, Черкаської області, громадянин України, українець, який являється пенсіонером, з середньою-спеціальною освітою, офіційно не працевлаштований, не одружений, в якого відсутнє зареєстроване місце проживання, та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у кримінальному провадженні № 0003560,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий ВРЗСПЖЗО СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене з процесуальним Прокурором ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Слідчий і прокурор у судовому засіданні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримали та просили його задовольнити в повному обсязі.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Крім того захисник зазначив, що ризики, які обумовлюють тримання підозрюваного під вартою, не обґрунтовані слідчим та прокурором.

Заслухавши учасників процесу та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Слідчий суддя установив, що 30.11.2025 близько 13 год. 00 хв. ОСОБА_6 , перебував у літній кухні на території домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , разом із ОСОБА_7 , яке на праві приватної власності належить останній, де між собою розмовляли.

Тоді ж, в ході спілкування між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виникла словесна суперечка на побутовому ґрунті з приводу реєстрації місця проживання ОСОБА_6 у вищезазначеному домоволодінні, яке належить останній на праві власності. В ході вказаної суперечки у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодженна житлового будинку АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_7 , шляхом його підпаду.

Надалі, 30.11.2025 близько 13 год. 30 хв., ОСОБА_6 реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на пошкодження житлового будинку АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_7 , шляхом його підпаду, вийшов із літньої кухні вищезазначеного домоволодіння та зайшовши до житлового будинку АДРЕСА_1 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, взяв в руки сірники та папір, після чого зайшов до однієї із житлових кімнат зазначеного будинку, де шляхом запалювання сірника та паперу здійснив підпал ліжка, після чого зайшов до іншої із кімнат та повторив вищевказані дії, в результаті чого спричинив виникнення пожежі, внаслідок якої відбулось пошкодження майна та житлового будинку АДРЕСА_1 .

Вказаними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяв потерпілій ОСОБА_7 майнову шкоду, чим вчинив кримінальне правопорушення злочин, передбачений ч. 2 ст. 194 КК України - умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

30.11.2025 ОСОБА_6 затримано слідчим в порядку ст. 208 КПК України, одразу після вчинення кримінального правопорушення.

Також, 01.12.2025 в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину), підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження: - повідомленням про підозру ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 30.11.2025; - протоколом огляду місця події від 30.11.2025; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.11.2025; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.11.2025; - протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від. 30.11.2025; - протоколом огляду предмету (мобільного телефону) від 30.11.2025; - протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.11.2025; - протоколом огляду предмету (нагрудного відеорєстартора) від 01.12.2025; - іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

При цьому, ОСОБА_6 відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом, згідно санкції ч. 2 ст. 194 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років.

02.12.2025 ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_11 підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 20.01.2026 із правом внесення застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

Під час досудового розслідування СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області було призначено ряд судових експертиз та отримано висновки експертів.

Завершити досудове розслідування до завершення строку дії запобіжного заходу не представляється можливим, оскільки необхідно всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, зокрема, необхідно виконати наступне:

- долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової пожежо-технічної експертизи, яка перебуває на виконанні у експертів Хмельницького НДЕКЦ МВС України;

- долучити до матеріалів кримінального провадження висновок судової будівельно-технічної експертизи, яка перебуває на виконанні у експертів Хмельницького НДЕКЦ МВС України;

- скласти та повідомити про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 з урахування отриманих висновків експертиз;

- забезпечити виконання ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

У відповідності до ст. 283 КПК України, досудове розслідування відносно особи, якій повідомлено про підозру закінчується закриттям кримінального провадження, скеруванням до суду обвинувального акту або клопотання про застосування заходів відповідного характеру.

Так, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003560 не закінчено з об`єктивних причин, а вчинити дії, передбачені ст. 283 КПК України без шкоди для кримінального провадження не представляється можливим.

На підставі ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У силу ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Обгрунтування наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Із врахуванням того, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, а тому враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, яке відповідно до ч. 2 ст. 178 КПК України враховується при обрані запобіжного заходу, є усі підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Окрім цього, ОСОБА_6 являється пенсіонером, що дає йому змогу виїхати за межі території України.

Обгрунтування наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

З метою знищення доказів та уникнення кримінальної відповідальності за свої дії, ОСОБА_6 може впливати на свідків та потерпілу, спонукати їх до зміни і спотворення вже наданих показань, а враховуючи принцип безпосередності дослідження показань в судовому засіданні, це може призвести до втрати даної доказової інформації.

Обгрунтування наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Враховуючи той факт, що у ОСОБА_6 відсутнє зареєстроване місце проживання, останній не працює, не має постійного джерела доходу а також те, що він до його затримання проживав у домоволодінні потерпілої, вказане може свідчити, що у разі обрання відносно нього біль м`якшого забіжного заходу ніж тримання під вартою, останній знову може прийти до місця проживання потерпілої та з мотивів помсти вчинити аналогічний злочин.

Як слідує із клопотання, сторона обвинувачення просить врахувати ризик ймовірного впливу на свідків, втім вказаного ризику можна уникнути шляхом покладення на підозрюваного обов`язку утримуватися від спілкування з певними особами у кримінальному провадженні.

Водночас, клопотання не містить переконливого обґрунтування доводів про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України, а тому застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є непропорційними меті, яка ставиться до його застосування.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. (частина 1 статті 183 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт;

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий у клопотання просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені частиною п`ятою ст. 194 КПК України.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 його вік, стан здоров`я, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, наявність у нього постійного місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На думку слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 нічного домашнього арешту в період з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім випадків необхідності прослідувати до місця укриття під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» або до медичного закладу для отримання медичної допомоги, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Отже, застосування нічного домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, окрім випадків необхідності прослідувати до місця укриття під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» або до медичного закладу для отримання медичної допомоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначені ст.194 КПК України обов`язки, а саме:

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками та потерпілою у вказаному кримінальному провадженні.

- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала діє по 01 лютого 2026 року включно.

Підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити з-під варти в залі суду негайно.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя