Провадження № 1-кс/679/7/2026
Справа № 679/29/26
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

14 січня 2026 року місто Нетішин

Слідчий суддя Нетішинського міського суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Нетішинського міського суду клопотання слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року, стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Наришкіне Урицького району Орловської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, працюючого у ТОВ «ЛісТрансСервіс», не одруженого, не судимого, зареєстрованого та проживаючого у АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України,

встановив:

13 січня 2026 року до Нетішинського міського суду надійшло клопотання слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року, стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що:

СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області за фактом жорстокого поводження з тваринами, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, проводиться досудове розслідування,

під час здійснення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 10 січня 2026 року, приблизно о 17 годині 35 хвилин, перебуваючи за місцем свого мешкання, по АДРЕСА_1 , маючи умисел на жорстоке поводження з тваринами, в порушення приписів Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», за змістом яких забороняється нанесення побоїв, травм, отруєння тварин, забороняється бити, вбивати, отруювати чи калічити домашніх тварин, ігноруючи існуючі правила та нехтуючи встановленими у суспільстві нормами поведінки по відношенню до тварин, умисно, усвідомлюючи розташування квартири на 7-му поверсі багатоквартирного будинку, викинув з вікна, відчинивши останнє, із значної висоти, собаку породи «Той-тер`єр», яка тимчасово перебувала на утриманні під його піклуванням, розуміючи наслідки протиправних дій, вчинених особливо болючим способом, що завдало собаці мучення, фізичного болю та спричинило тілесні ушкодження, які призвели до загибелі тварини,

відповідно, підозрюваний ОСОБА_6 своїми умисними діями, які виразилися у в жорстокому поводженні з тваринами, що належать до хребетних, що призвели до загибелі тварини, з особливою жорстокістю, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ст.299 ч.3 КК України,

12 січня 2026 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України,

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: отриманими під час проведення допиту показами свідка ОСОБА_7 від 11 січня 2026 року, показами свідка ОСОБА_8 від 11 січня 2026 року, показаним свідка ОСОБА_9 від 12 січня 2026 року, протоколом огляду місця події (трупа собаки) породи «Той-тер`єр» та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності,

водночас, окрім наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, в діях підозрюваного ОСОБА_6 вбачається наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме:

переховування від органів досудового розслідування та суду (п.1), оскільки, в розпорядженні сторони обвинувачення є вагомі докази щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_6 тяжкого кримінального правопорушення, а тому, усвідомлюючи загрозу покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, в разі визнання його винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, він може залишити своє місце перебування та переховуватися, оскільки, є не одруженим, з відсутністю утриманців, тобто, міцних соціальних зв`язків, які б забезпечили його належну поведінку,

здійснення незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3), оскільки, у кримінальному провадженні допитані свідки, а тому, з метою зміни їхніх показань в сторону покращення свого становища, він може впливати на останніх шляхом умовляння, підкупу чи погроз,

перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п.4), оскільки, будучи обізнаним про обставини скоєння кримінального правопорушення, матиме реальну можливість будь-яким чином перешкоджати всебічному, повному і неупередженому дослідженню обставин кримінального провадження, а, відповідно, наданню їм належної правової оцінки та забезпеченню прийняття законних та обґрунтованих процесуальних рішень у розумні та/або передбаченні КПК України строки,

вчинення інших кримінальних правопорушень (п.5), оскільки, офіційно являючись не працевлаштованим, не має постійного джерела доходів, що свідчить про можливість продовження злочинної діяльності,

у зв`язку з чим, з урахуванням вищевказаного, виникла необхідність у обранні підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як інші більш м`які запобіжні заходи не в змозі забезпечити належне виконання процесуальних обов`язків з боку останнього та гарантувати забезпечення запобіганню вказаним ризикам, враховуючи, в тому числі, і відсутність поручителів, які б могли взяти підозрюваного ОСОБА_6 на поруки,

водночас, враховуючи, що при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави, відповідно до вимог ст.183 КПК України, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_6 , інших даних про особу, а також, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, при цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків,

відповідно до ст.182 ч.5 п.2) КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, застава становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, станом на 12 січня 2026 року, становить, зокрема, максимально визначений розмір 266240 гривень (3328х80),

таким чином, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення та соціальний статус підозрюваного ОСОБА_6 є необхідним визначити розмір застави у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166400 гривень, оскільки, внесення застави саме в такому розмірі може забезпечити належну процесуальну поведінку з боку підозрюваного та гарантувати виконання останнім покладених на нього обов`язків,

і, у разі обрання підозрюваному ОСОБА_6 іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою чи в разі внесення ним особисто та/або іншими особами застави, на підставі ст.194 ч.5 КПК України, на підозрюваного ОСОБА_6 необхідно покласти наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, прокурора або суду, за першою вимогою,

не відлучатися з міста Нетішин Шепетівського району Хмельницької області, без дозволу слідчого, прокурора або суду,

повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого проживання та місця роботи,

утриматися від спілкування поза межами судового процесу із свідками: ОСОБА_8 та ОСОБА_9

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявністю).

Слідчий СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 та прокурор Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підтримавши клопотання від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР №0000016 від 11 січня 2026 року, вважали необхідним задовольнити останнє в повному обсязі, додатково зазначивши щодо неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, визначених КПК України, оскільки, підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, не виявив сприяння розкриттю інкримінованого кримінального правопорушення, більш того, проявляв агресію на місці події, намагаючись своїми активними діями спричинити смерть собаці, яка на той час ще була жива, крім того, кримінальна справа, в межах якої скеровано до суду клопотання, враховуючи виконання країною необхідних кластерів на шляху до євроінтеграції, в тому числі, враховуючи чутливість населення до жорстокості під час війни, набула суспільного резонансу та гучного розголосу, і наразі, слід зазначити, органом досудового розслідування проводиться додаткова перевірка щодо причетності підозрюваного ОСОБА_6 до інших епізодів жорстокого поводження з тваринами, до того ж, відповідно до протоколу патолого-анатомічного розтину тварини, наданого Хмельницькою державною регіональною лабораторією, загибель тварини спричинена розривом внутрішніх органів внаслідок механічного пошкодження, що призвело до внутрішньої кровотечі, що свідчить по особливу жорстокість з боку підозрюваного ОСОБА_6 , який не міг не припускати настання подібних наслідків від падіння живої істоти з висоти 7 поверху, що, в сукупності, свідчить про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 саме найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, водночас, з урахуванням необхідності визначення розміру застави, у разі застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою, слід зазначити, що саме застава у розмірів 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 166400 гривень, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку з боку підозрюваного ОСОБА_6 та гарантувати виконання останнім покладених обов`язків.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_6 , заперечуючи обставини, викладені за змістом підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, вважали за необхідне відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , посилаючись на відсутність будь-яких доказів, які б вказували на вчинення підозрюваним ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, в тому числі, і фактів, які б свідчили про жорстоке поводження з тваринами з боку останнього, водночас, не заперечуючи наявність на утриманні у родини підозрюваного ОСОБА_6 , протягом останніх 6 місяців, собаки породи «Той-тер`єр», яка належала військовослужбовцю ЗСУ, що зник безвісті, та яку на тимчасове утримання надали його цивільній дружині ОСОБА_10 , а також, зазначивши, що того дня, 10 січня 2026 року, приблизно о 17-18 годині, перед тим, як він з співмешканкою зібрались вигуляти собаку, собака зникла з квартири, виплигнувши з відкритого вікна спальної кімнати, крім того, наразі, підозрюваний ОСОБА_6 сам є зацікавленим у встановленні істини у справі, тож, відповідно, не має на меті тиснути на свідків, переховуватися від органів слідства та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тошо.

У судовому засіданні встановлено, що:

СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області за фактом жорстокого поводження з тваринами, з боку підозрюваного ОСОБА_6 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, про що свідчить витяг з ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року,

12 січня 2026 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, про що свідчить повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 12 січня 2026 року, за змістом якого ОСОБА_6 10 січня 2026 року, приблизно о 17 годині 35 хвилин, перебуваючи за місцем свого мешкання, по АДРЕСА_1 , маючи умисел на жорстоке поводження з тваринами, в порушення приписів Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», згідно яких забороняється нанесення побоїв, травм, отруєння тварин, забороняється бити, вбивати, отруювати чи калічити домашніх тварин, ігноруючи існуючі правила та нехтуючи встановленими у суспільстві нормами поведінки по відношенню до тварин, умисно, усвідомлюючи розташування квартири на 7-му поверсі багатоквартирного будинку, викинув з вікна, відчинивши останнє, із значної висоти, собаку породи «Той-тер`єр», яка тимчасово перебувала на утриманні під його піклуванням, розуміючи наслідки протиправних дій, вчинених особливо болючим способом, що завдало собаці мучення, фізичного болю та спричинило тілесні ушкодження, які призвели до загибелі тварини,

відповідно до протоколу патолого-анатомічного розтину тварини Хмельницької державної регіональної лабораторії від 12 січня 2026 року загибель тварини собаки породи «Той-тер`єр», віком 13 років, настала 10 січня 2026 року та спричинена розривом внутрішніх органів внаслідок механічного пошкодження, що призвело до внутрішньої кровотечі,

органом досудового розслідування дії підозрюваного ОСОБА_6 кваліфіковано, як вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, а саме, як жорстоке поводження з тваринами, що належать до хребетних, що призвели до загибелі тварини, з особливою жорстокістю та активним способом,

наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: отриманими під час проведення допиту показами свідка ОСОБА_7 від 11 січня 2026 року, показами свідка ОСОБА_8 від 11 січня 2026 року, показаним свідка ОСОБА_9 від 12 січня 2026 року, протоколом огляду місця події (трупа собаки) породи «Той-тер`єр» та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності,

із копії протоколу допиту в якості підозрюваного ОСОБА_6 від 12 січня 2026 року вбачається, що підозрюваний ОСОБА_6 під час допиту зазначив, що йому не відомо, яким чином собака опинилась на вулиці.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, є запобіжні заходи (ст.131 ч.1, ст.131 ч.2 КПК України).

За приписами ст.176 КПК України, що визначає загальні положення про запобіжні заходи: ч.1 запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання, 2) особиста порука, 3) застава, 4) домашній арешт, 5) тримання під вартою, при цьому, найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Мета і підстави застосування запобіжних заходів визначені ст.177 КПК України.

Тож, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також, наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ст.177 ч.1 КПК України (ст.177 ч.2 КПК України).

Приписи ст.178 КПК України визначають обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Водночас, відповідно до ст.194 КПК України, що регулює застосування запобіжного заходу, … ч.5 якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених ст.194 ч.1 КПК України, зокрема, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор, 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, та зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також, виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою унормовано ст.183 КПК України.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Водночас, за приписами ст.183 ч.2 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: … п.3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст.177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМ України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ст.182 КПК України).

Відповідно до ст.182 ч.4 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Водночас, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ст.182 ч.5 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно.

Тож, у випадках, передбачених ст.182 ч.3, ч.4 КПК України, а саме, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно, з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу, водночас, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, при цьому, застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Тож, в даному випадку, підставою для застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, санкція за скоєння якого визначає покарання у виді позбавлення волі, на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією тварини, що підтверджується наданими до суду матеріалами, дослідженими у судовому засіданні, а також, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 ч.1 п.1), п.3), п.4), п.5) КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду (п.1), ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3), ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п.4), ризик вчинення іншого кримінального правопорушення (п.5), на які саме вказує слідчий і прокурор, а також, з боку прокурора доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, за існуючих обставин, буде недостатнім для запобігання зазначеним ризикам.

Таким чином, слідчий суддя, з урахуванням вищезазначеного, приймаючи до уваги вагомість доказів, що свідчать про доведеність з боку сторони обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, за скоєння якого визначено покарання у виді позбавлення волі, на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією тварини, та існування ризиків, передбачених ст.177 ч.1 п.1), п.3), п.4), п.5) КПК України, а саме: ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду (п.1), ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п.3), ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п.4), ризику вчинення іншого кримінального правопорушення (п.5), а також, які вказують на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним ризикам, вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури

ОСОБА_3 , відповідно, беручи до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного ОСОБА_6 винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, водночас, враховуючи данні щодо особи підозрюваного ОСОБА_6 , який, хоча і є не судимим, однак який не має міцних соціальних зв`язків за місцем провадження досудового розслідування кримінального провадження, а також, з урахуванням обставин інкримінованого кримінального правопорушення та суспільного інтересу до кримінального провадження, резонанс у якому викликав спосіб вчинення протиправних дій, пов`язаний зі скиданням тварини з висоти 7 поверху, що завдало собаці мучення, фізичного болю та спричинило тілесні ушкодження, які призвели до загибелі тварини, яка саме і настала внаслідок розриву внутрішніх органів, у зв`язку з механічними пошкодженнями, що призвело до внутрішньої кровотечі, що саме і свідчить про особливу жорстокість з боку підозрюваного ОСОБА_6 , який не міг не припускати настання подібних наслідків від падіння живої істоти з висоти 7 поверху, та який не був позбавлений можливості з тих чи інших причин передати тварину попереднім утримувачам або ж здати до притулку, що, відповідно, і стало підставою гучного розголосу, якого набула кримінальна справа в межах міста, враховуючи чутливість населення до жорстокості під час війни, вважає доцільним застосувати стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що, на думку суду, забезпечить належну процесуальну поведінку та виконання покладених процесуальних обов`язків з боку останнього, оскільки, на переконання суду, існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування найбільш суворого заходу забезпечення кримінального провадження, а також, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні, і, відповідно, може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий та прокурор звертаються із означеним клопотанням до суду, крім того, будь-яких доказів, які б унеможливили застосування стосовно ОСОБА_6 такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою за станом здоров`я або будь-яких інших підстав до суду не надано.

Водночас, дотримуючись положень ст.183 КПК України щодо визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, враховуючи приписи ст.182 ч.5 п.2) КПК України, в частині встановленого розміру застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, вважає, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового, сімейного стану та інших даних підозрюваного ОСОБА_6 , в тому числі, і обумовлених ризиків, передбачених ст.177 КПК України, сума застави, визначена у клопотанні, а саме, у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 166400 гривень, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку з боку підозрюваного ОСОБА_6 та достатньою мірою гарантувати виконання покладених на нього обов`язків, що, окрім того, за вказаних обставин, з урахуванням матеріалів кримінального провадження, не є завідомо непомірним для підозрюваного ОСОБА_6 .

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави..

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, обов`язки:

1. прибувати до слідчого відділення відділення поліції №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, прокурора або суду, за першою вимогою,

2. не відлучатися із міста Нетішин Шепетівського району Хмельницькій області без дозволу слідчого, прокурора або суду,

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи,

4. утримуватися від спілкування поза межами судового процесу із свідками: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявністю).

Обов`язки, передбачені ст.194 ч.5 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців, і, у разі необхідності, цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

Після закінчення строку, в тому числі, продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 182, 183, 186, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання слідчого СВ ВнП №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 від 12 січня 2026 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000016 від 11 січня 2026 року, стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.299 ч.3 КК України, задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Наришкіне Урицького району Орловської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, працюючого у ТОВ «ЛісТрансСервіс», не одруженого, не судимого, зареєстрованого та проживаючого у АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, тобто, до 14 березня 2026 року, включно.

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави у сумі 166400 гривень (сто шістдесят шість тисяч чотириста) гривень.

Підозрюваний ОСОБА_6 або інший заставодавець мають право внесення застави у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у будь-який момент протягом строку дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, обов`язки:

1. прибувати до слідчого відділення відділення поліції №2 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, прокурора або суду, за першою вимогою,

2. не відлучатися із міста Нетішин Шепетівського району Хмельницькій області без дозволу слідчого, прокурора або суду,

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи,

4. утримуватися від спілкування поза межами судового процесу із свідками: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявністю).

З моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Обов`язки, передбачені ст.194 ч.5 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців, і, у разі необхідності, цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

Після закінчення строку, в тому числі, продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або, якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому КПК України.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному та прокурору.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На увалу може бути подано апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.

Слідчий суддя: