Справа № 128/3949/24
УХВАЛА

25 вересня 2025 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області у складі

судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2

та учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 29.05.2024 за № 0000898, по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького районного суду Вінницької області знаходитьсякримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.05.2024 за № 0000898, по обвинуваченню ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, по якому проводиться судовий розгляд.

У судовому засіданні 25.09.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подав клопотання про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи. Клопотання обґрунтоване тим, що «відповідно до постанови слідчого від 13.06.2024, в провадженні слідчим ОСОБА_9 було призначено судову автотехнічну транспортно-трасологічну експертизу, за результатами проведення якої до матеріалів провадження надійшов висновок від 02.07.2024. Експертом було встановлено що «У досліджуваній дорожньо-транспортній ситуації при заданому комплексі вихідних даних, технічна можливість попередити зіткнення з автопоїздом у складі автомобіля DAF FT XF 105.4660 (номерний знак НОМЕР_1 ) із напівпричепом Koegel SNCC 24 (номерний знак НОМЕР_2 ) у водія автобуса ПАЗ 32053 (номерний знак НОМЕР_3 ) ОСОБА_7 визначалась виконанням ним вимог п.п. 10.1, 16.6 Правил дорожнього руху, для чого були відсутні будь-які перешкоди технічного характеру. У досліджуваній дорожньо-транспортній ситуації, при заданому комплексі вихідних даних, в діях водія автопоїзда у складі автомобіля DAF FT XF 105.4660 (номерний знак НОМЕР_1 ) із напівпричепом Koegel SNCC 24 (номерний знак НОМЕР_2 ) не передбачається невідповідності вимогам правил дорожнього руху, які б з технічної точки зору перебували в причинному зв?язку із виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди. У досліджуваній дорожньо-транспортній ситуації, при заданому комплексі вихідних даних, в діях водія автобуса ПАЗ 32053 (номерний знак НОМЕР_3 ) ОСОБА_7 передбачається невідповідності вимог п.п. 10.1, 16.6 Правил дорожнього руху, які з технічної точки зору перебувають в причинному зв`язку». В матеріалах досудової кримінальної справи є відповідь на запит слідчого Вінницького КП «СМЕД ОДР» про те, що світлофорний об?єкт, який знаходиться на місці дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилась 29.05.2024 (за участю водія ОСОБА_7 ) на автодорозі М-В0 сполученням «Стрий-Ізварине», яка проходить через с. Писарівка, Вінницького району Вінницької області, працює у незвичайному режимі, у відповіді вказано так: «На Ваш запит №8121/24-2024 від 19.09.2024 повідомляємо, що світлофорний об?єкт «а/д М30 вул. Покровська», с. Писарівка, працює не по фіксованій локальній програмі, а використовує для зміни фаз регулювання передбачені в дорожньому контролері функції ТВП (табло виклику пішохідне/табло виклику фази). Сигнал для зміни фази надходить до дорожнього контролера від кнопок ТВП (при безпосередньому натисканні пішоходами, що хочуть перейти проїзджу частину дороги), а також від детекторів транспорту, ідо автоматично виявляють транспортний засіб і надсилають сигнал в дорожній контролер для увімкнення необхідної фази роботи світлофорного об?єкта. Вказаний у запиті «пульт перемикання роботи світлофора» являється детектором транспорту, який виявляє громадський транспорт і вмикає відповідну фазу роботи світлофорного об?єкта для подальшого проїзду громадського транспорту. Роз?яснюємо, що фаза №2 (ТВП1) вмикається при спрацюванні детекторів транспорту, які виявляють транспортні засоби на вул. Покровській, а також при натисканні кнопок виклику фази пішоходами. Фаза №3 (ТВП2) вмикається при виявленні громадського транспорту (тролейбуса) в межах перехрестя». Тобто у водія тролейбуса є кнопка дистанційного регулювання світлофора та він, коли йому завгодно, може її натиснути та на перехресті в його напрямку спалахує зелене світло світлофора, яке дозволяє йому рух. Як пояснив в судовому засіданні водій тролейбуса ОСОБА_10 та обвинувачений ОСОБА_7 , автобус ПАЗ 32053 номерний знак НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 перед тим, як водій тролейбуса ввімкнув цю вищевказану кнопку та перед тим, як ОСОБА_7 зіткнувся з автомобілем DAF FT XF 105.4660 номерний знак НОМЕР_4 , ОСОБА_7 вже виїхав на перехрестя (на автодорозі М-ВО, сполученням «Стрий-Ізварине», яка проходить через с. Писарівка, Вінницького району Вінницької області), де трапилася вищевказана ДТП, виїхав він на свій зелений дозволяючий рух сигнала світлофора та зупинився, щоб пропустити транспортні засоби, що рухалися йому назустріч та коли в його напрямку загорілося червоне світло, він вважав, що і в зустрічному йому напрямку горить забороняюче рух світло (червоне) світлофора, продовжив рух, виконуючи поворот наліво та трапилася ДТП. Відповідно до ПДР України, у разі подання сигналу регулювальником або ввімкнення сигналу світлофора, що дозволяє рух, водій зобов?язаний дати дорогу транспортним засобам, що завершують рух через перехрестя, а також пішоходам, які закінчують перехід (пункт 16.5); водій, який виїхав на перехрещення проїзних частин згідно із сигналом світлофора, що дозволяє рух, повинен виїхати у наміченому напрямку незалежно від сигналів світлофора на виїзді (пункт 16.8); проте, якщо на перехрестях перед світлофорами на шляху руху водія є дорожня розмітка 1.12 (стоп-лінія) або дорожній знак 5.69 (місце зупинки) він повинен керуватися сигналами кожного світлофора; кожний учасник дорожнього руху має право розраховувати на те, що й інші учасники виконують ці Правила (пункт 1.4). Перед зіткненням водій ОСОБА_7 побачив в зустрічному напрямку на світлофорі червоне світло, тому вважав, що назустріч на червоне забороняюче світло ніхто не поїде, якщо б світлофор працював в звичайному режими, то так би і було, однак водій тролейбуса змінив кнопкою цей звичний режим, тим самим ввів в оману водія ОСОБА_7 , який про цей режим світлофора не мав ніякого уявлення. Тому просить призначити за матеріалами кримінального провадження відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, додаткову судову автотехнічну експертизу, проведення якої доручити експерту Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Вінниця, вул. Порика, 8) ОСОБА_11 (який раніше виконав експертизу №CE19/102-24/11735-IT від 02.07.2024). На виконання експерту просить поставити такі питання: як впливали дії водія тролейбуса, який користувався кнопкою переключення режимів роботи світлофора на механізм цього ДТП, були його ці дії в причинному зв?язку з ДТП чи ні; чим саме передбачено (законний, підзаконний акт) такий пульт переключення світлофора, яким на момент ДТП користувався водій тролейбуса; чи повинні були діяти водій (учасники ДТП) відповідно до пунктів ПДР України, зокрема пунктів 1.4, 16.5, 16.8, та надати можливість автобусу ПАЗ 32053 номерний знак НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 закінчити маневр повороту наліво та пропустити його транспортний засіб».

Обвинувачений ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника адвоката ОСОБА_8 та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив з приводу задоволення клопотання про призначення додаткової експертизи. Суду зазначив, що додаткова експертиза призначається тільки у тому випадку, коли первинний висновок експерта є неповним та неякісним. Зазначені у клопотанні сторони захисту питання, які він просить поставити на вирішення експерту, під час первинного експертного дослідження взагалі не вирішувалися. Наявний у матеріалах кримінального провадження висновок експерта є повним та обґрунтованим. На викладене у клопотанні сторони захисту питання №2 не потрібні спеціальні знання, а тому таке питання є недоречним. Тому просить відмовити у задоволенні вказаного клопотання.

Потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судовому засіданні 25.09.2025 заперечили щодо задоволення клопотання про призначення додаткової експертизи.

Потерпілі ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 у судове засідання 25.09.2025 не з`явилися, хоч у встановленому законом порядку повідомлялися про дату час та місце продовження судового розгляду. В матеріалах кримінального провадження наявні письмові заяви про розгляд даного кримінального провадження у їх відсутність.

Заслухавши учасників судового провадження, суд дійшов такого висновку.

Однією із засад кримінального провадження, закріпленою у п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України, є змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами першою-третьою статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

У частині першій статті 244 КПК України визначено, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Згідно з ч. 2 ст. 244 КПК України, у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Зі змісту наведених норм убачається, що сторони кримінального провадження мають можливість самостійно залучити експерта для проведення експертизи. Водночас у випадках та порядку, передбачених статтею 244 КПК України, експерт може бути залучений судом. Разом із тим, до такого клопотання мають бути долучені копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, та копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Проте у клопотанні захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про проведення додаткової судової експертизи не зазначено викладу обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання щодо наявності підстав для призначення експерта судом та не надано документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Крім того, у пункті 1 частини першої статті 244 КПК України визначено, що експертиза також призначається у разі, якщо для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його.

Проте клопотання сторони захисту не містить обґрунтування наявності у сторони обвинувачення обов`язку призначення експертизи для дослідження питань, про які зазначається у клопотанні.

У частині третій статті 93 КПК України зазначено, що сторона захисту здійснює збирання доказів, зокрема шляхом ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій.

Однак у клопотанні про проведення додаткової судової експертизи не містить доводів та доказів, які б свідчили про те, що сторона захисту на досудовому розслідуванні ініціювала перед стороною обвинувачення проведення експертного дослідження, однак їй було відмовлено.

Доводів та документів на підтвердження неможливості самостійного залучення експерта клопотання взагалі не містить.

Згідно з ч. 4 ст. 244 КПК України, у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин, враховуючи, що подане стороною захисту про проведення додаткової судової експертизи подано без додержання вимог частини другої статті 244 КПК України, суд вважає за необхідне повернути таке клопотання особі, яка його подала.

Керуючись статтями 242, 244, 332, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про призначення додаткової судової автотехнічної експертизи повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ