СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000058 від 14.04.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.361 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Сторона обвинувачення звернулась до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням, у якому просила накласти арешт на майно, вилучене 18 жовтня 2025 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- мобільний модем моделі Е3372h, imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Водафон»;

- мобільний модем моделі 3372;

- мобільний модем «Huawei» моделі Е3372h-607, imei: НОМЕР_2 ;

- мобільний модем «Huawei» моделі Е3372h-607, imei: НОМЕР_3 ;

- банківська картка «monobank» № НОМЕР_4 , банківська картка «monobank» № НОМЕР_5 ;

- жорсткий диск «Seagate», серійний номер W9A04BVQ;

- мобільний телефон Iphone чорного кольору в чорному селікованому чохлі;

- ноутбук марки НР, моделі RT3290LE сірого кольору, без зарядного кабелю;

- мобільний телефон Xiaomi Redmi 14 Pro 5G чорного кольору, моделі 22101316 UG в силікованому чохлі;

- системний блок «be quint!» чорного кольору, серійний номер W43Q з материнською платою Z790 виробника Aurus, відеокартою Gigabyte 4070 TI з двома SSD накопичувачами «Kingstone» на 1 TB та на 256 GB, процесором Intel Core I5 13600 KE з системою охолодження «DeepCool» 450 Pro та HDD накопичував об`ємом 2 ТВ, із зарядним кабелем.

В обґрунтування поданого клопотання сторона обвинувачення посилається на те, що у ході оперативного супроводження кримінального провадження отримано інформацію про протиправну діяльність осіб, які з використанням спеціалізованого обладнання та програмного забезпечення надають третім особами ІР-адреси вітчизняних мобільних операторів, що дає змогу в умовах воєнного стану, проводити ворогам заходи ІПСО в українському Інтернет сегменті, імітуючи при цьому доступ до мережі Інтернет з території України (т.зв. «проксі ферми»).

При здійсненні вказаної діяльності особи фактично організовують несанкціоноване втручання в інформаційні мережі операторів мобільного зв`язку, що призводить до витоку інформації (безпосередньо Інтернет трафіку). Вказане втручання полягає в тому, що мобільний Інтернет трафік призначений для використання (роздачі) на клієнтському пристрої (модемі), а фактично за допомогою спеціального програмного забезпечення ретранслюється на сторонні сервери.

До організації вказаної мобільної «проксі ферми» можуть бути причетні громадяни України: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які є співзасновниками ТОВ «Мпроксі» (, юридична адреса: м. Київ, вулиця Кирилівська, буд., 82, офіс, 9, основний вид діяльності: 61.90 Інша діяльність у сфері електрозв`язку).

Свої послуги вищевказані особи пропонують на електронному сайті (https://mproxy.top/ua), зокрема пропонують орендувати мобільну «проксі ферму» строком на сім днів та на місяць за грошову оплату від 332 гривень до 6225 гривень (в залежності від оператора мобільного зв`язку та курсу долара до гривні). Оплату за дані послуги вони приймають через віртуальну платіжну систему «Portmone».

Під час досудового слідства допитано начальника відділу вимірювання телекомунікаційних мереж ДП «Український державний центр радіочастот», який пояснив, що організатори т.зв. мобільної «проксі ферми» з використанням спеціалізованого обладнання та програмного забезпечення надають третім особам можливість доступу до мережі Інтернет України з ІР-адреси вітчизняних мобільних операторів, що дає змогу імітувати доступ до мережі Інтернет з території України, при цьому підмінюючи реальну ІР-адресу користувача на ІР-адресу з українського простору.

Таким чином, підміна ІР-адреси призводить до перекручення інформації про кінцевого користувача, що може свідчити про несанкціоноване втручання в роботу інформаційних систем.

При здійсненні вказаної діяльності особи фактично організовують несанкціоноване втручання в інформаційні мережі операторів мобільного зв`язку, що призводить до перекручення інформації про кінцевого користувача. Вказане втручання полягає в перекрученні інформації про ІР-адресу кінцевого користувача, шляхом використання абонентських ІР-адрес українських операторів, які їм не належать.

У рамках досудового слідства допитано свідка, який пояснив, що на початку червня 2025 року знайшов через пошуковий сервіс «Google» сайт ( ІНФОРМАЦІЯ_5 з оголошенням під посиланням « ІНФОРМАЦІЯ_6 ». На даному сайті пропонувались послуги з оренди т.зв. мобільних «проксі ферм» строком на тиждень та на місяць за грошові кошти (від 334 гривень до 6274 гривень) в залежності від мобільного оператора та типу каналу (індивідуальний та загальний). Також на сайті зазначено, що протягом усього часу оренди кожен день з ним будуть на зв`язку та готові проконсультувати та допомогти налаштувати, у разі якихось проблем. 16.06.2025 свідок, використовуючи браузер « ОСОБА_8 », зайшовши на сайт « ІНФОРМАЦІЯ_5 » заповнив необхідні поля для оформлення в оренду «проксі». На «Telegram» акаунт свідка « ОСОБА_9 » прийшло повідомлення від акаунту « ОСОБА_10 » з пропозицією придбати в оренду т.зв. «проксі-ферму» з номером оператора мобільного зв`язку «Vodafone Україна» (ПрАТ «ВФ Україна»). Далі йому відправили посилання для здійснення оплати ІНФОРМАЦІЯ_7 , після натискання на яке був здійснений перехід на віртуальну платіжну систему «Портмоне» (ТОВ «Портмоне», , https://www.portmone.com.ua/). Після вводу банківських реквізитів своєї віртуальної картки «Монобанк» та здійснення оплати шляхом переводу грошових коштів у сумі 663 гривні, йому прийшло повідомлення у вигляді посилання від акаунту « ОСОБА_10 », яке містило налаштування для підключення.

18.10.2025 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено вищезазначене майно.

18.10.2025 постановою слідчого Солом`янського управління поліції ГУ НП у м. Києві, вищезазначені вилучені речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відтак, з метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Перед початком судового розгляду від прокурора надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, просив клопотання задовольнити та накласти арешт на майно.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

За ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Зі змісту п.1 ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України слідує, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів - щодо майна, будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст.173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; крім того можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На даний час, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх необхідних слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини та притягнення винних до кримінальної відповідальності, необхідно накласти арешт на вищезазначене майно у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення на даному етапі доведено, що майно, на яке необхідно накласти арешт, відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України. Вилучені предмети можуть бути доказами ймовірного кримінального правопорушення і відносяться до категорії речових доказів. Керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 18 жовтня 2025 року в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- мобільний модем моделі Е3372h, imei: НОМЕР_1 з сім карткою «Водафон»;

- мобільний модем моделі 3372;

- мобільний модем «Huawei» моделі Е3372h-607, imei: НОМЕР_2 ;

- мобільний модем «Huawei» моделі Е3372h-607, imei: НОМЕР_3 ;

- банківська картка «monobank» № НОМЕР_4 , банківська картка «monobank» № НОМЕР_5 ;

- жорсткий диск «Seagate», серійний номер W9A04BVQ;

- мобільний телефон Iphone чорного кольору в чорному селікованому чохлі;

- ноутбук марки НР, моделі RT3290LE сірого кольору, без зарядного кабелю;

- мобільний телефон Xiaomi Redmi 14 Pro 5G чорного кольору, моделі 22101316 UG в силікованому чохлі;

- системний блок «be quint!» чорного кольору, серійний номер W43Q з материнською платою Z790 виробника Aurus, відеокартою Gigabyte 4070 TI з двома SSD накопичувачами «Kingstone» на 1 TB та на 256 GB, процесором Intel Core I5 13600 KE з системою охолодження «DeepCool» 450 Pro та HDD накопичував об`ємом 2 ТВ, із зарядним кабелем.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11