Провадження №11-сс/801/1057/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 04.11.2025,

В С Т А Н О В И В:

Оскаржуваною ухвалою слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025 було відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дане рішення суд першої інстанції мотивував тим, що проаналізувавши наведені сторонами обставини в цілому, слідчий суддя дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість позиції Вінницької обласної прокуратури про відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови ФГ «Михайлів кут» з відокремленою садибою ОСОБА_7 від 04.11.2025.

Колегією суддів було встановлено, що заявник ОСОБА_7 пропустив строки апеляційного оскарження, оскільки подав апеляційну скаргу 08.12.2025 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України ухвалу слідчого судді можна оскаржити протягом 5 діб з дня її оголошення.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції з апеляційної скарги заявника та матеріалів судової справи встановив, що пропуск строку подання апеляційної скарги зумовлений об`єктивними та поважними причинами, що не залежали від волі ОСОБА_7 .

Зокрема, суд апеляційної інстанції визнає, що заявник був належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги у суді першої інстанції та був присутній під час проголошення вступної та резолютивної частин ухвали слідчого судді. Водночас повний текст ухвали слідчого судді заявник отримав лише 01.12.2025, що об`єктивно унеможливлювало його своєчасне ознайомлення з мотивувальною частиною судового рішення.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції виходить з того, що реалізація права на апеляційне оскарження передбачає можливість ознайомлення не лише з резолютивною, а й із мотивувальною частиною судового рішення, оскільки саме мотиви суду є визначальними для формування аргументованої та змістовної апеляційної скарги.

За таких обставин, потреба заявника у певному часі для ознайомлення з повним текстом ухвали та підготовки апеляційної скарги є обґрунтованою та об`єктивною, а тому причини пропуску строку на апеляційне оскарження слід визнати поважними, що, у свою чергу, є підставою для його поновлення.

Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що подальший розгляд апеляційної скарги можливий по суті.

Не погодившись із зазначеним рішенням заявник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025 та постановити нову ухвалу, якою скаргу ОСОБА_7 задовільнити та внести відомості до ЄРДР.

Апеляційну скаргу мотивує тим, що оскаржувана ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, оскільки під час її постановлення було допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального закону.

Зокрема, апелянт зазначає, що слідчим суддею неправильно застосовано положення ст. 214 КПК України, адже для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань достатньо наявності заяви про вчинення кримінального правопорушення, а не надання доказів чи проведення попередньої перевірки по суті викладених обставин.

У апеляційній скарзі звертається увага на те, що вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України є імперативними та зобов`язують слідчого, дізнавача або прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви або повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування. При цьому апелянт наголошує, що закон не передбачає будь-яких винятків або попередньої оцінки обґрунтованості заяви до моменту її реєстрації.

Крім того, апеляційна скарга містить доводи про те, що органи досудового розслідування та прокуратури фактично самоусунулися від виконання покладених на них процесуальних обов`язків, безпідставно зволікаючи з початком досудового розслідування та ігноруючи обов`язковість виконання ухвал слідчих суддів.

Апелянт також зазначає, що під час судового розгляду скарги в суді першої інстанції прокурором не було надано належних та допустимих аргументів, які б спростовували викладені у заяві фактичні обставини або обґрунтовували відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, а заперечення були висловлені лише в усній формі.

У скарзі звертається увага й на те, що тривале зволікання з початком досудового розслідування створює реальну загрозу штучного спливу строків досудового розслідування, що, у свою чергу, може призвести до уникнення винними особами кримінальної відповідальності та позбавлення фермерського господарства можливості на ефективний захист своїх прав і відшкодування завданої шкоди.

Окремо апелянт зазначає, що слідчими суддями Вінницького міського суду у попередніх судових рішеннях неодноразово вказувалося на недоліки досудового розслідування, відсутність належного аналізу доказів, неповноту та необ`єктивність проведених слідчих і процесуальних дій, а також на необхідність виконання конкретних процесуальних заходів, які органом досудового розслідування належним чином виконані не були.

На переконання апелянта, бездіяльність слідчого та процесуального прокурора у даному кримінальному провадженні має ознаки службової недбалості та зловживання службовим становищем, що завдало істотної матеріальної та моральної шкоди фермерському господарству.

У зв`язку з наведеним апелянт вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню як така, що постановлена з порушенням норм кримінального процесуального закону та без належної оцінки доводів скарги.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши думку заявника ОСОБА_7 , пояснення прокурора, який заперечував щодо задоволення даної апеляційної скарги, дослідивши матеріали судової справи, з`ясувавши усі обставини, що зазначені у апеляційній скарзі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_7 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Указаним вимогам ухвала слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025 відповідає.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Так згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як убачається з матеріалів справи, головою Фермерського господарства «Михайлів кут» ОСОБА_7 04.11.2025 до Вінницької обласної прокуратури під час особистого прийому було подано заяву із проханням внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення слідчим Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 та прокурором Вінницької окружної прокуратури ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003874, внесеному до ЄРДР 21.09.2018 за ч.1 ст.358, ч.2 ст.190, ч.1 ст.206-2, ч.1 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Як слідує з повідомлення Вінницької обласної прокуратури від 07.11.2025 №31-1079-13, адресованого заявнику, його звернення від 04.11.2025 розглянуто, однак у зв`язку із відсутністю в ньому об`єктивних даних про вчинення суспільно-небезпечного винного діяння в діях працівників правоохоронних органів Вінницької області, передбаченого Кримінальним кодексом України, підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування відсутні.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач та прокурор.

Отже, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені в ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, зокрема: дата надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Також, згідно з ч. 1 розділу 2 Про затвердження Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, до Реєстру вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб тощо), суб`єктивна та об`єктивна сторони кримінального правопорушення.

Колегія суддів зазначає, що діючим КПК України дійсно передбачена спрощена процедура початку досудового розслідування, яка не вимагає проведення дослідчої перевірки викладених у заяві обставин. Така процедура полягає у необхідності перевірки змісту самої заяви про кримінальне правопорушення на предмет наявності в ній конкретних, відомих заявнику обставин об`єктивної сторони можливого кримінального правопорушення, зокрема відомостей про те, яке саме кримінальне правопорушення, де, коли та за яких умов було вчинене, у чому воно полягало, а також про осіб, які можуть бути причетні до його вчинення.

При цьому викладені у заяві обставини мають бути достатніми для попередньої правової кваліфікації відповідного діяння як кримінального правопорушення за конкретною статтею (частиною статті) Кримінального кодексу України, що є обов`язковою умовою для внесення таких відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Разом із тим, колегія суддів звертає увагу, що спрощений порядок початку досудового розслідування не означає відсутності будь-яких критеріїв для внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР. Навпаки, необхідність такої попередньої оцінки випливає із завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, якими передбачено, зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також недопущення необґрунтованого процесуального примусу та притягнення особи до кримінальної відповідальності без наявних правових підстав.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості саме про кримінальне правопорушення, а не припущення, оціночні судження чи незгоду з процесуальними рішеннями або діями посадових осіб.

Тож відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У зв`язку з цим, слідчий, дізнавач або прокурор, а у разі оскарження бездіяльності і слідчий суддя, зобов`язані здійснити попередній аналіз змісту заяви з метою встановлення наявності в ній інформації, яка свідчить про можливе вчинення кримінального правопорушення, що унеможливлює автоматичне внесення до ЄРДР будь-яких звернень без урахування їх фактичного та правового змісту.

Колегія суддів звертає увагу, що сам по собі факт подання заяви про кримінальне правопорушення не є безумовною підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР у разі, якщо з її змісту об`єктивно не вбачається наявність обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею обґрунтовано встановлено, що наведені у заяві доводи мають оціночний характер, ґрунтуються на припущеннях та не підтверджуються фактичними даними, які б свідчили про наявність у діях конкретних службових осіб ознак складу кримінального правопорушення.

Також апеляційний суд враховує, що надані апелянтом аргументи не спростовують висновків слідчого судді та не містять нових обставин, які не були предметом дослідження суду першої інстанції та могли б вплинути на правильність прийнятого рішення.

Посилання апелянта на порушення принципів своєчасності та повноти досудового розслідування не можуть бути прийняті до уваги, оскільки у даному випадку предметом судового контролю є саме наявність або відсутність обов`язку щодо внесення відомостей до ЄРДР, а не оцінка діяльності органу досудового розслідування в цілому.

Враховуючи зазначене, проаналізувавши наведені сторонами обставини в цілому, слідчий суддя правильно дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість позиції Вінницької обласної прокуратури про відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою голови ФГ «Михайлів кут» з відокремленою садибою ОСОБА_7 від 04.11.2025.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що посилання заявника на невиконання ухвал слідчих суддів Вінницького міського суду Вінницької області у справах №127/21181/22 та №127/29602/24 є необґрунтованими та не підтверджуються матеріалами судового розгляду. Як обґрунтовано встановлено слідчим суддею, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 27.09.2022 у справі №127/21181/22 було скасовано постанову слідчого про закриття кримінального провадження № 0003874, внесеного до ЄРДР 21 вересня 2018 року, з направленням матеріалів до органу досудового розслідування для організації подальшого досудового розслідування. У подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 24.09.2024 у справі №127/29602/24 також було скасовано постанову слідчого від 21.06.2024 про закриття цього ж кримінального провадження.

За таких обставин слідчий суддя першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що зазначені ухвали виконані у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, а досудове розслідування у відповідному кримінальному провадженні на теперішній час триває, у зв`язку з чим твердження заявника про бездіяльність органу досудового розслідування та невиконання судових рішень є безпідставними.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Отже, слідчий суддя дослідивши усі матеріали справи вірно дійшов до висновку, що у скарзі ОСОБА_7 відсутні факти порушення норм закону органами прокуратури та поліції.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди з ухваленим рішенням та не можуть бути підставою для його скасування.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2025, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 04.11.2025 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4