УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 006 64 від 23.07.2024, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Запоріжжя, громадянин України, українець, з середньою спеціальною освітою, священнослужитель Храму на честь Святого Духа, перебуває у зареєстрованому шлюбі, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою АДРЕСА_2 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 109, ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч. 1 ст. 263, ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 31.07.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2, 3 ст. 109, ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч. 1 ст. 263, ч. 1, 3 ст. 436-2 КК України, відповідно до якої останній, діючи умисно та протиправно 30.10.2024, перебуваючи у приміщенні Храму за адресою: м. Запоріжжя, вул. Столярна, 32, проголосив промову, яка містить у собі фрагменти, які відповідно до висновку судової лінгвістичної експертизи від 16.04.2025 № 9/25, містять прямі і непрямі заклики до зміни існуючого суспільно-політичного порядку шляхом повалення чинного Президента України й обрання на його місце царя.

Крім того, ОСОБА_4 05.02.2025, перебуваючи у приміщенні того ж Храму, проголосив промову, яка відповідно до висновку експерта від 01.07.2025 № 1259/25-21 містить у собі ознаки публічних закликів до повалення конституційного ладу, зміни меж території України, а також висловлювання, що містять ознаки виправдання та визнання правомірною збройної агресії Російської Федерації.

Також, під час проведення 31.07.2025 обшуку приміщення Храму на честь Святого Духа, де перебуває ОСОБА_4 , серед іншого виявлено та вилучено набої калібру 5,45 мм у кількості 30 шт.

Згідно з висновком експерта від 21.08.2025 № СЕ25-110/9 надані на дослідження набої калібру 5,45 мм у кількості 30 шт. є бойовими проміжними патронами (набоями) калібру 5,45х39 мм з кулями «ПС» зі стальним осердям, які відносяться до бойових припасів та придатні до стрільби.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.10.2025 до строк застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжений по 25.12.2025.

Рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.10.2025 строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжений до шести місяців, тобто до 31.01.2026.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду; знищення будь-якої із речей, що має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення.

З огляду на неможливість завершення розслідування у межах строку дії застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, з метою закінчення слідчих та процесуальних дій, слідчий просила продовжити строк тримання підозрюваного під вартою в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на відсутності обґрунтованої підозри та наведених стороною обвинувачення ризиків. Вважали, що з урахуванням репутації підозрюваного забезпечення належної процесуальної поведінки можливе шляхом застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, або шляхом застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст. 199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зауважив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, які ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 109, ч. 1, 2 ст. 110, ч. 1 ст. 161, ч. 1 ст. 263, ч. 1, 3 ст. 436-2 КК.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27.10.2025 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнані можливість переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду; знищення речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання існування зазначених у попередній ухвалі про продовження строку тримання підозрюваного під вартою ризиків неправомірної процесуальної поведінки останнього, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні у справі «В. проти Швейцарії» зазначив, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Керуючись наведеним, слідчий суддя вважає, що на користь існування наведеного ризику свідчить те, що ОСОБА_4 не має тих вагомих стримуючих факторів, зокрема сім`ї, утриманців, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування.

Зазначені чинники у сукупності з покаранням, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів, приводять до переконання, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним.

Також вагомим є наведений стороною обвинувачення ризик того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може здійснювати незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні.

У той же час, враховуючи тривалість досудового розслідування, обсяг проведених процесуальних дій, слідчий суддя вважає недоведеним ризик вчинення підозрюваним дій, спрямованих на знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованих злочинів.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК, тобто обґрунтованість підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що згідно з ч. 6 ст. 176 КПК під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються, зокрема, у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК, застосовується запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Також, слідчий суддя враховує, що рівень обґрунтованості, доведеності підозри має бути співмірним зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають та/або можуть бути пов`язані із прийняттям відповідного процесуального рішення чи вчинення процесуальної дії.

Крім того, слідчий суддя не може залишити поза увагою позицію Київського апеляційного суду (справа № 757/2348/24-к), відповідно до якої метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків з одночасним дотриманням пропорційності наявних ризиків, та у світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Отже, керуючись практикою ЄСПЛ, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм застосуванням більш м`яких запобіжних заходів мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину, зокрема, обґрунтованості оголошеної підозри, та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Керуючись викладеним, слідчий суддя враховує, що положення ч. 4 ст. 183 КПК наділяють останнього дискреційними повноваженнями, також бере до уваги наявність у ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, постійного місця мешкання та роботи, що певним чином мінімізує ризик його непроцесуальної поведінки. На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному розмір застави, який буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваногоОСОБА_4 під вартою по 31 січня 2026 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн. 00 коп.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно з ухвалою (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця перебування;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави, у межах строку досудового розслідування.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1