печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4597/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження № 0002605 від 27.12.2023, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївки, Донецької області, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, відносно якого 17.08.2023 Солом`янською окружною прокуратурою скеровано до Солом`янського районного суду міста Києва обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002298 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт з реєстром матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002605 від 27.12.2023, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

10.06.2025 ухвалою суду вказаний обвинувальний акт прийнято до провадження судді та призначено у підготовче судове засідання.

19.09.2025 ухвалою суду оголошено розшук обвинуваченого та дозволено його затримання з метою приводу до суду, судове провадження зупинене.

27.11.2025 о 18:40 год. обвинуваченого ОСОБА_4 затримано та доставлено до суду.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в обгрунтування якого посилається на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а отже задля належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 виникла необхідність у застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечувала та просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

З клопотання та додатків нього, обвинувального акту, вбачається, що 23.01.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

29.01.2024 обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , скеровано до Печерського районного суду м. Києва.

19.09.2025 суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 винесено ухвалу про розшук обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

27.11.2025 працівниками Печерського УП ГУ НП у м. Києві на виконання ухвали про розшук, затримано обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доставлено до Печерського районного суду м. Києва.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Оцінюючи існування наведених прокурором ризиків, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення у повній мірі доведена висока ступінь ймовірності можливих спроб обвинуваченого ОСОБА_4 вчинити дії, передбачені ч. 1 ст.177 КПК України.

Так, згідно ст. 12 КК України інкримінований ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , злочини є тяжким, за який згідно з ч. 4 ст. 185 КК України, передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час судового розгляду встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який на теперішній час є обгрунтованим і викликає необхідність застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який покликаний запобігти ризику переховування від суду, оскільки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у розшуку у зв`язку із неодноразовою неявкою у судові засідання з метою уникнути покарання за вчинене діяння.

Також існує ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення.

Вказані ризики є реальними, стійкими, триваючими та виправдовують даний запобіжний захід, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

З урахуванням зазначеного, суд доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, враховуючи стадію судового провадження, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та запобігти встановленим ризикам.

Враховуючи фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд доходить до обґрунтованого переконання, що загальносуспільний інтерес переважає інтереси обвинуваченого на особисту свободу, а тому в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

При цьому, суд зауважує, що застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, питання про продовження якого розглядається, не є безальтернативним, оскільки обвинуваченому визначено право внести заставу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи тяжкість злочину, майновий та сімейний стан обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суд вважає за можливе визначити заставу межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірною сумою для нього.

При цьому, у разі внесення застави, з урахуванням встановлених ризиків існує необхідність контролю дій та поведінки обвинуваченого, у зав`язку з чим обґрунтованим є покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи вказане, суддя вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання уповноваженим органам свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом, передбачені ч. 8-11 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-194, 315, 331 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати у кримінальному провадженні № 0002605 від 27.12.2023 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 25 січня 2026 року.

Строк тримання під вартою обвинуваченого обчислювати з моменту його затримання, а саме: 27.11.2025 о 18 год. 40 хв.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 (шістсот тисяч п`ятсот шістдесят) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

Отримувач ТУ ДСАУ у м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

р/р UA1012089

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ.

МФО 820172;

Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання уповноваженим органам свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 25.01.2026 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1