Справа № 629/1898/24
Номер провадження 1-кс/629/1541/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши заяву ОСОБА_4 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 , суд, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 перебуває справа №629/1898/24 відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України

24.09.2025 року ОСОБА_4 надав до суду заяву про відвід судді ОСОБА_5 , мотивуючи тим, що в діях судді ОСОБА_5 вбачаються ознаки упередженості та виключно обвинувальної спрямованості, відкрито проявляє схильність щодо однієї із сторін - сторони обвинувачення. Зазначив, що під час виїзного судового засідання, коли ОСОБА_6 здійснював заміри деревини суддя ОСОБА_5 , стояв у віддалі, та не бажав приймати активну участь у встановлені кількісних показників деревини та їх параметрів, тобто суддя не звіряв заміри, які повідомляв ОСОБА_7 в ході обмірів, не задавав питання прокурору щодо зазначених вище порушень - відсутності опечатування речових доказів, підписів осіб на бірках, номерів кримінальних проваджень, які було встановлені в ході огляду. Після закінчення виїзного судового засідання, суддя ОСОБА_5 повідомив, що тепер буде судове засідання в приміщенні суду та будемо оглядати речові докази по справі, при цьому прокурор в попередніх засіданнях повідомляв лише про огляд деревини, про інші предмети замовчував, як наслідок прокурор в судовому засіданні почав надавати речові докази, на що звернула увагу захисник, що у головуючого ОСОБА_5 та прокурора є поза процесуальне спілкування, бо тільки вони двоє були обізнані про огляд даних речових доказів та для захисника та для нього як обвинуваченого це було несподівано, але суддя не звертав на це увагу та наказав через судового розпорядника проводити огляд речових доказів, а саме - судовий розпорядник оглядала і озвучувала, що знаходиться в пакетах та їх характеристики, при цьому суддя ОСОБА_5 не бажав оглянути чи пошкоджені пакети з речовими доказами, не бажав коментувати, написи, які знаходяться на пакетах та самі речові докази. Далі ОСОБА_5 призначив судове засідання на 10.09.2025, при цьому станом на дату судового засідання так і не було прикріплено до Електронного суду протокол виїзного судового засідання та відеозапис, в той час як протокол судового засідання яке відбулося відразу після судового засідання був прикріплений разом із записом. Далі суддя ОСОБА_5 вирішив ще провчити обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_3 , призначив ще низку судових засідань по справі, щоб слухати розгляд справи кожний тиждень, посилаючись нібито тривалий час проводиться розгляд справи. Крім того, суддя ОСОБА_5 провів виїзне судове засіданні - відділ поліції, який знаходиться в хвилині ходьби від суду, не одягнувши мантію, адже це атрибут його повноважень і символізує здійснення правосуддя, її носіння підкреслює, що рішення судді ґрунтуються на законі, а не на особистих симпатіях чи антипатіях.

Суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 та прокурор належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи. Клопотань та пояснень від судді не надійшло.

З урахуванням положень статті 81 КПК України, суд вважає можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності особи, якій заявлено відвід, а також прокурора.

Заявник в судовому засіданні підтримав відвід судді, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_3 підтримала заяву про відвід та просила її задовольнити, вважала, що є об`єктивні сумніви в упередженості судді, а також на її думку вбачаються позапроцесуальні відносини між прокурором та суддею.

Вислухавши думку захисника та заявника, судом встановлене наступне.

Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Частиною 3 ст.81 КПК України передбачено, що при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Нормами КПК передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, передбачений ст.ст. 75,76 КПК України.

Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Положеннями ст.80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Суд вважає, що зазначені ОСОБА_4 обставини жодним чином не свідчать про упередженість або необ`єктивність судді ОСОБА_5 .

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Білуха проти України" від 09.11.2006 "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного"; стосовно об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність - це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Також згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", "Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі " Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5 - 15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року, у справі N 5 - 15п12).

З доводів заявника не простежується жодної залежності чи взаємозв`язку, що прямо чи опосередковано вказували б на упередженість чи необ`єктивність судді.

З огляду на викладене, беручи до уваги, що прийняття суддею рішень по кримінальному провадженню, які не подобаються заявнику не є підставою для відводу судді, суд вважає, що відсутні обставини, що виключають участь судді при розгляді вищевказаного кримінального провадження та обставини, які б свідчили про їх наявність у заявленому відводі - відсутні.

Таким чином, враховуючи, що ст.ст. 75,76 КПК України передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, однак заявником не вказані підстави передбачені ст.ст. 75,76 КПК України, беручи до уваги відсутність будь-яких об`єктивних обставин, що виключають участь судді ОСОБА_5 при розгляді справи № 629/1898/24, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід судді.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_5 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_8