УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2026 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання сторони кримінального провадження №0002489 від 15.11.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсону, громадянина України, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, а саме до 20.02.2026 року.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що СВ Відділу поліції №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002489 від 15.11.2025 за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 14.11.2025 близько 17.30 години, перебуваючи поблизу будинку №4, що розташований за адресою: м. Херсон, пров. Джанкойський, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині, під час раптово виниклого конфлікту, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із потерпілим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , взявши до рук дерев`яну дошку, наніс останньому не менше 4х ударів в район голови, чим спричинив ОСОБА_8 відповідно до довідки ДСУ «Херсонське обласне бюро СМЕ» тілесні ушкодження у вигляді: забоїв головного мозку, закритої внутрішньочерепної травми, які відповідно до «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України №6 від 17.01.1995 віднесено до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя та здоров`я, в наслідок чого спричинив смерть потерпілого ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, а саме: вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

19.11.2025 о 13.28 год. слідчим СВ Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області на підставі ст. 208, 615 КПК України затримано ОСОБА_4 .

20.11.2025 слідчим СВ Відділу поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У вчиненні вказаного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, уродженець м. Херсону, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Під час досудового розслідування були встановлені обставини, які прямо вказують на вчинення ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінального правопорушень.

Обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, на даному етапі досудового розслідування підтверджується наступними доказами отриманими під час досудового розслідування, а саме:

- повідомленням на лінію «102», яке зафіксоване у рапорті від 15.11.2025, про виявлення трупу ОСОБА_8

- протоколом огляду місця події від 15.11.2025, в ході якого на перехресті вул. 26 Східної та вул. Джанкойської, тобто в районі, де виявлено труп потерпілого ОСОБА_8 було виявлено плями речовини бурого кольору, схожу на кров змив речовини.

- протоколом огляду місця події від 15.11.2025, в ході якого в приміщенні ДСУ «Херсонське обласне бюро СМЕ» оглянуто евакуйований труп ОСОБА_8 , на якому виявлено тілесні ушкодження в районі голови.

- довідкою виданою лікарем судово-медичним експертом ДСУ «Херсонське обласне бюро СМЕ» ОСОБА_9 , відповідно до якої смерть ОСОБА_8 настала ІНФОРМАЦІЯ_3 внаслідок забоїв головного мозку, закритої вінутрішньо-черепної травми.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.11.2025, відповідно до якого 15.11.2025 о 14.20, свідок подзвонив підозрюваному ОСОБА_4 та запитав, чи ввечері 14.11.2025 ОСОБА_11 був у гостях в підозрюваного. На вказане запитання ОСОБА_4 відповів, що був.

- протоколом допиту ОСОБА_12 , яка вказує, що 14.11.2025, близько о 09.00 год., коли ОСОБА_12 подзвонила ОСОБА_8 на мобільний телефон, останній перебував в компанії чоловіків. Крім того остання зазначає ОСОБА_13 , як особу, яка в стані алкогольного сп`яніння, має «запальний» характер, та застосовував насильство відносно своєї матері.

- протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до якого 19.11.2025 підозрюваний прийшов до Відділу поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області та заявив, що він 14.11.2025 в період часу з 17.30 год. до 17.45, знаходячись біля воріт буд. АДРЕСА_1 , в ході конфлікту з ОСОБА_8 наніс останньому палицею по голові, та на наступний день від ОСОБА_14 дізнався, що ОСОБА_8 помер.

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який повідомив, що він 14.11.2025 ввечері, знаходячись за своїм місцем мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 відпочивав разом з потерпілим ОСОБА_8 , в ході чого вживали алкогольні напої. Під час відпочинку між потерпілим ОСОБА_8 та підозрюваним ОСОБА_4 виник словесний конфлікт та підозрюваний почав виганяти ОСОБА_8 з місця мешкання.

- пред`явленням особи для впізнання за фотознімками від 19.11.2025 в ході якого ОСОБА_4 впізнав потерпілого ОСОБА_8 , як особу, якій він наніс тілесні ушкодження.

- протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного від 19.11.2025, в ході якого ОСОБА_4 відтворив обставини злочину та механізм нанесення удару.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 який вказує, що в день вчинення злочину бачив в гостях у підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , потерпілого ОСОБА_16 , які вживали щось схоже на алкогольні напої

- протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , який вказує, що в день вчинення злочину бачив в гостях у підозрюваного ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , потерпілого ОСОБА_16 , які вживали щось схоже на алкогольні напої

- висновком судово-медичного експерта.

- іншими матеріалами провадження у їх сукупності.

Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

21.11.2025 Слідчим суддею Херсонського міського суду ОСОБА_1 відносно підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.01.2026

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження виконано усі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів у ньому. Разом з тим, закінчити розслідування у 2-х місячний строк немає можливості, оскільки в кримінальному провадженні необхідно виконати наступне:

- отримати 4 (чотири) висновки експертів судової молекулярно-генетичної експертизи, проведення яких доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України, які призначені для виявлення на одязі підозрюваного крові та порівняння її зі зразками потерпілого, що може підтвердити удари підозрюваного по тілу потерпілому

- отримати висновок призначеної додаткової судово-медичної експертизи, проведення якої доручено експертам ДСУ «Херсонське ОБ СМЕ», з метою визначення питання, чи могли тілесні ушкодження, які виникли у потерпілого ОСОБА_8 від дій підозрюваного ОСОБА_4 , за показами останнього.

- отримати висновок призначеної судової психіатричної експертизи за відеозаписом, проведення якої доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України, з метою визначення питання щодо здійснення тиску на підозрюваного під час з`явлення ОСОБА_4 зі зізнанням.

- отримати висновок призначеної судової психіатричної експертизи, проведення якої доручено експертам ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України, з метою визначення питання психіатричного стану підозрюваного ОСОБА_4 під час вчинення ним злочину.

- виконати інші слідчі та процесуальні дії, у проведенні яких виникне необхідність, після проведення вказаних експертиз.

- виконати вимоги ст. 290 КПК України, а саме ознайомити з матеріалами досудового розслідування сторону захисту.

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій, становить до 20.02.2026.

В зв`язку із чим, постановою керівника Херсонської окружної прокуратури строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, тобто до 20.02.2026.

Виконання запланованих слідчих дій дасть можливість встановити об`єктивну істину у кримінальному провадженні та отримати докази, які будуть підтверджувати або спростовувати причетність ОСОБА_4 до вчинення досліджуваного злочину.

Обставини, що перешкоджали здійснити ці процесуальні дії раніше:

Проведенню вищезазначених процесуальних дій у двомісячний строк досудового розслідування перешкодили складність проведення молекулярно-генетичних, психіатричної та додаткової судової медичної експертиз. Відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 53/5 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 08.10.1998 року становить до 90 календарних днів, що фактично унеможливлює швидке досудове розслідування та відправлення обвинувального акту до суду без встановлення достовірних відомостей, що на одязі підозрюваного ОСОБА_4 є кров потерпілого, з`явлення його зі зізнанням є його особистим волевиявленням, здійснене без тиску зі сторони, та за продемонстрованим ним механізмом нанесення ударів по тілу потерпілого могли виникнути тілесні ушкодження у потерпілого, які є похідними смерті останнього.

Частина 4 ст. 199 КПК України передбачає, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

Переховуватись від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки ОСОБА_4 обізнаний про тяжкість покарання за вказаний злочин, а саме безальтернативне позбавлення волі на строк до 15 років та з метою уникнення покарання може переховуватись від суду.

Вказаний ризик підлягає врахуванню у світлі таких чинників, як характер людини, його моральні принципи, місце мешкання, робота, сімейні зв`язки та будь-які інші зв`язки з країною, у якій ведеться її переслідування.

Зокрема, згідно ст. 178 КПК України суд при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, сторона обвинувачення, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, дійшла обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Зокрема це підтверджується втечею підозрюваного з місця події, а також відсутністю стійких соціальних зв`язків та місця роботи.

Тяжкість кримінального покарання може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Наведені вище обставини у сукупності дають підстави стверджувати, що підозрюваний у разі необрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи обрання йому запобіжного заходу, який належним чином не забезпечить виконання покладених на нього обов`язків, зможе за необхідності переховуватися від суду.

Може продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення, у яких він підозрюється, що передбачено п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Про це може свідчити те, що ОСОБА_4 у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу матиме сприятливі умови для подальшого вчинення кримінальних правопорушень.

Зокрема ОСОБА_4 згідно показів потерпілої вчиняв насильство відносно своєї матерів. Девіантна поведінка підозрюваного, яка залишена без достатнього покарання за попередні вчинки створила всі умови для вчинення вище описаного злочину, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не створить достатньо умов для стримування підозрюваного від інших злочинів, та знаходження на волі підозрюваного ставить під загрозу публічну безпеку та порядок в прифронтовому населеному пункті.

Незаконно впливати на свідків чи потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України). Свідки та потерпілий у кримінальному провадженні проживають в одному населеному пункті із підозрюваним, йому відоме їх місце проживання та вони є знайомими між собою, та у разі перебування підозрюваного на волі, останній матиме реальну можливість здійснити вплив на свідків та потерпілого з метою спотворення відомостей, які останні надали у своїх свідченнях органу досудового розслідування. Крім того, місце знаходження свідків у активній зоні бойових дій є перешкодою для забезпечення їх прав (у т.ч. захисту від протиправних дій підозрюваного) органами державної влади.

При встановленні наявності зазначеного ризику слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, свідками, експертами у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість впливу зі сторони підозрюваного чи зацікавлених осіб в інтересах підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що зазначене повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілої. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

За таких обставин обґрунтованим є продовження застосовування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають небезпечну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки свідки знаходяться та проживають в зоні активних бойових дій, а тому попередження та припинення впливу на них органами державної влади України не може бути в достатній мірі забезпечено.

Зазначені ризики, які стали підставою для застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не продовжують існувати та не зменшились.

Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказавши на його необгрунтованість.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання та просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме: домашній арешт.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

19.11.2025 о 13.28 год. ОСОБА_4 , в порядку ст. 208 КПК України було затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

20.11.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.11.2025 ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.01.2026 включно.

12.01.2026 керівником Херсонської окружної прокуратури продовжено строк досудового розслідування у кримінальному проваджені №0002489 від 15.11.2025 до трьох місяців, тобто до 19.02.2026 року включно.

На теперішній час у ході досудового розслідування необхідно виконати наступне: отримати 4 (чотири) висновки експертів судової молекулярно-генетичної експертизи, проведення яких доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України, які призначені для виявлення на одязі підозрюваного крові та порівняння її зі зразками потерпілого, що може підтвердити удари підозрюваного по тілу потерпілому; отримати висновок призначеної додаткової судово-медичної експертизи, проведення якої доручено експертам ДСУ «Херсонське ОБ СМЕ», з метою визначення питання, чи могли тілесні ушкодження, які виникли у потерпілого ОСОБА_8 від дій підозрюваного ОСОБА_4 , за показами останнього; отримати висновок призначеної судової психіатричної експертизи за відеозаписом, проведення якої доручено експертам Миколаївського НДЕКЦ МВС України, з метою визначення питання щодо здійснення тиску на підозрюваного під час з`явлення ОСОБА_4 зі зізнанням; отримати висновок призначеної судової психіатричної експертизи, проведення якої доручено експертам ДУ «Інститут судової психіатрії МОЗ України, з метою визначення питання психіатричного стану підозрюваного ОСОБА_4 під час вчинення ним злочину; виконати інші слідчі та процесуальні дії, у проведенні яких виникне необхідність, після проведення вказаних експертиз; виконати вимоги ст. 290 КПК України, а саме ознайомити з матеріалами досудового розслідування сторону захисту; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Враховуючи доведеність існування обставин, які свідчать про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від семи до п`ятнадцяти років, раніше не судимий, не одружений, офіційно не працевлаштований, з середньою освітою, підозру не визнав, також враховуючи те, що кримінальне правопорушення було вчинене із застосуванням насильства, що є небезпечним для життя та здоров`я, підозра обґрунтована вагомими доказам, що дає достатні підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, також враховуючи те, що заявлені ризики, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою не зменшилися, підстав для застосування слідчим суддею більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою немає.

З урахуванням обставин вчиненого кримінального правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку,

За таких обставин подальше тримання підозрюваного під вартою є виправданим.

Враховуючи, що слідчий у клопотанні просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, а саме до 20.02.2026 року, однак, з постанови керівника Херсонської окружної прокуратури від 12.01.2026 вбачається, що строк досудового розслідування у зазначеному кримінальному проваджені продовжено до трьох місяців, тобто до 19.02.2026 року включно, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання частково.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-205 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 19.02.2026 року включно.

В іншій частині клопотання відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали оголошено в приміщенні суду 19.01.2026 року о 12 год. 30 хв.

Слідчий суддяОСОБА_1