Справа № 372/2033/25
Провадження 1-кп-261/25
ухвала

Іменем України

26 листопада 2025 року Обухівський районний суд Київської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря ОСОБА_4 , прокурора: ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченої ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0002275 від 21.11.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. п. 2, 4 ч. 2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В

В провадженні Обухівського районного суду Київської області перебуває вказана судова справа.

В судовому засіданні 25.11.2025 року стороною захисту заявлено клопотання про призначення в справі судово-медичної експертизи, необхідність в якій виникла після допиту в судовому засіданні судово-медичної експертки Падєй Інни. На думку захисту, експерт надала суперечливі та необґрунтовані висновки, які не узгоджується із фактичними тілесними ушкодженнями на тілі померлої дитини. Окрім цього, експертка не перевірила із необхідним сумлінням завдання смерті дитині від дій обвинуваченої ОСОБА_7 , які полягали, зокрема, від падіння дитини із рук обвинуваченої в результаті необережного поводження із дитиною.

Суд за результатами дослідження висновків судово-медичних експертиз ОСОБА_8 , які були доповнені висновками цієї експертки в ході судового розгляду, приходить до висновку про необхідність призначення в цьому кримінальному провадженні комплексної судово-медичної та криміналістичної експертизи з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд виснує що існують, передбачені п. 3 ч. 2 ст. 332 КПК України, достатні підстави вважати, що висновок експерта є необґрунтованим та таким, що суперечить іншим матеріалам справи, викликає обґрунтовані сумніви в його правильності.

До такого висновку суд прийшов на підставі викладених нижче обставин.

В експертному висновку № 206/П1 від 15.01.2025 експерт зазначає «відмічається значна деформація кісток склепіння та основи черепа, з повним розривом вінцевого шва з частковими розривами всіх інших швів черепа, з поперечним лінійно-звивистим переломом лобної кістки по центру … відмічається вгинання та западення утворених фрагментів із кісток черепа в бік порожнини черепа із зануренням в мозкову речовину та її деструкцію, більше в лобній частині»

Під час допиту в судовому засіданні експерт показала, що такий вид переламу «із вгинанням та западенням фрагментів» міг утворитися виключно від дії тупого предмету із обмеженою травмуючої поверхнею, і не міг утворитися від падіння з висоти (далі висновок 1).

В той же час, всупереч висловленому висновку -1, експерт на запитання суду, чи міг такий перелам утворитися при падінні з висоти із наступним ударом під час падіння об поверхню стільця або його край (ребро), і чи буде такий предмет предметом із обмеженою травмуючою поверхнею в цьому випадку, експерт повідомив наступне. Вказаний вид переламу міг утворитися в разі падіння з висоти в разі проміжного удару об стілець, в тому числі його ребро, який в цьому випадку може виступати предметом із обмеженою травмуючою поверхнею.

Також, всупереч висновку 1 експерт зауважив, що такий вид переламу черепу міг також утворитися від падіння із незначної висоти.

На запитання суду, якщо брати за приклад зріст обвинуваченої ОСОБА_7 та поділити відстань від її руки, зігнутої на рівні грудей, до поверхні стільця, а потім до підлоги, тобто на два відрізки, чи буде вважатися падіння дитини з рук із наступним ударом об стілець, а потім об підлогу, падінням із незначної висоти, експерт відповів ствердно.

Суд одразу звертає увагу, що під час слідчого експерименту не встановлювалася відстань цих відрізків.

Експертом, в свою чергу, не досліджувалася можливість виникнення вказаних тілесних ушкоджень від можливого удару об стілець при контакті із різними його частинами, як об поверхню сидіння, так і об ребро стільця та різні варіації руху тіла дитини під час падіння.

Судово-медична експертиза містить лише загальне заперечення можливості отримання дитиною тілесних ушкоджень від падіння без врахування варіативності механізмів такого падіння.

На думку експерта, висловлену в судовому засіданні, одним із доказів неможливості утворення вказаних тілесних ушкоджень від падіння, є відсутність струсу тіла дитини (далі висновок 2). При цьому під час допиту в судовому засіданні експерт зауважує на питання суду, що в разі удару тіла під час падіння з рук обвинуваченої об стілець, а потім об підлогу не виключається відсутність струсу тіла, тобто, на її думку, незначні відстані - відрізки могли б убезпечити дитину від струсу тіла. Отже, має місце можливість спростування висновку -2, допущена самим експертом.

Крім цього, захисник під час обґрунтування вказаного клопотання стверджував, що описані експертом тілесні ушкодження містять всі необхідні ознаки струсу тіла, відповідно до інформації, здобутої ним в медичній літературі, що спростовує висновок 2.

В експертному висновку також не зазначений механізм завдання ударів обвинуваченою ОСОБА_7 , а саме якими частинами ніжок стільця завдавалися удари. Так, в судовому засіданні експерт показав, що удари, на її думку, могли наноситися ніжками стільця, при чому його різними частинами, і боковою округлою і безпосередньо граню ніжки стільця.

При цьому сторона захисту під час судового розгляду неодноразово звертала увагу на локалізацію тілесних ушкоджень на тілі дитини, які розташовані в місцях, які є незвичними або важкодоступними для нанесення ударів предметом, зокрема, внутрішня та зовнішня поверхня ніг, передня поверхня шиї, підборіддя, зовнішня поверхня рук та ін.

Експерт також в судовому засіданні не змогла пояснити на запитання сторони захисту, про причини із яких на стільці, як знарядді злочину, відсутні сліди крові чи міжклітинної речовини, незважаючи на те, що на тілі дитини містяться численні садна.

Також експерт під час допиту в судовому засіданні не змогла чітко відповісти на питання, по якій частині черепу дитини був завданий удар тупим предметом із обмеженою травмуючою поверхнею, який призвів до смерті, відповівши спочатку, що вірогідно по центру лоба (далі висновок 3), тому що синці пішли під обидва ока, а потім в процесі подальшого допиту, змінила думку (далі висновок 4) на ймовірність удару по лівій або правій боковій частині голови, уточнивши, якщо в праву частину, то в місце, де було 3 садна, якщо в ліву частину, то в місце, де синець.

В судовому засіданні експерт зазначила, що два схожі за формою садна (перше садно - дугоподібної форми смугасте садно із дугою, відкритою доверху, довжиною по хорді 1,9 см, висотою 0,5 см, загальною довжиною 2,3 см, шириною 0,2 см із запалим підсохлим темно-червоним дном з білуватими лусочками епідермісу, що відгортаються донизу біля верхнього краю садна та ніби продовжуються у вигляді кільця, діаметром 2,5 см; друге садно аналогічного характеру, дугоподібної форми смугасте садно із дугою, відкритою доверху і вліво, довжиною по хорді 1,8 см, висотою 0,5 см, загальною довжиною 1,6 см, шириною 0,2-0,3 см із запалим підсохлим темно-червоним дном з білуватими лусочками епідермісу, що відгортаються донизу біля верхнього краю садна та ніби продовжуються у вигляді кільця, діаметром 2 см.) могли утворитися від прикладання ніжок стільця, тому що мають однакову округлу форму (висновок 5).

На підставі висновку 5 в суду виникають питання, відповіді на які не були отримані від експерта, зокрема. Якщо садна - це тілесні ушкодження, які утворюються в результаті ковзаючої дії предмету, то як саме наносилися такі ушкодження ніжками стільця, якою його частиною, і як утворилися майже однакові за формою садна на голові, чи свідчить це про одномоментність їхнього нанесення в цьому випадку. Про який характер удару свідчить лусочки епідермісу, що відгортаються донизу, як було розташоване тіло дитини в цей момент.

Також стороною захисту була звернута увага, що експерт зазначив під час опису у висновку, що ушкодження на пуповині утворилося від прикладань сили (далі висновок - 6), безпідставно не розглянувши вказане ушкодження як можливу демаркаційну лінію пупкового кільця у новонароджених. В судовому засіданні експерт визнав таку можливість, тобто поставив під сумнів висновок 6.

Також експерт не змогла обґрунтовано пояснити, чому нею були виключена можливість утворення на тілі дитини тілесних ушкоджень у вигляді саден та синців, переламів ребер від спроби двома дорослими чоловіками та молодою жінкою, які до того ж перебували в стані алкогольного сп`яніння, робити дитині із застосуванням пальців рук ротове дихання (синці на підборідді та шиї) та пальцями рук штучний масаж серця (перелами ребер) (далі висновок 7). Докази, що вказані дії могли мати місце містяться на стенограмі розмови із диспетчером лікарні, та відображені в показах допитаних в судовому засіданні свідків.

Незважаючи на те, що експерт під час допиту в судовому засіданні допускала виникнення деяких тілесних ушкоджень від падіння та проміжного удару об стілець, в цілому вона наполягала, що сукупність інших тілесних ушкоджень свідчить про смерть дитини від натиску ніжками стільця, тобто версії висунутої стороною обвинувачення в постанові про призначення експертизи від 22.11.2024 року.

Позиція сторони захисту щодо отримання тілесних ушкоджень дитиною від падіння із рук обвинуваченої ОСОБА_7 відображена в протоколі слідчого експерименту та показаннях, наданих нею під час допиту в ході судового розгляду

Відповідно до протоколу слідчого експерименту від 08.01.2025 року обвинувачена пояснила «зайшла на кухню із онуком на руках, почала вмикати чайник, тримаючи дитину на одній руці, онук почав ворушитися та випав з рук, вдарившись об дерев`яний стілець, а потім впав на підлогу». При цьому під час вказаної слідчої дії обвинувачена показала, використовуючи макет ляльки, що дитина трималася на правій руці, голова в районі передпліччя, дитина падала обличчям донизу, якими частинами дитина вдарилася об стілець обвинувачена не змогла сказати, від удару об стілець дитина перевернулася та впала на підлогу, на підлозі дитина лежала на спині.»

Під час допиту в судовому засіданні обвинувачена показала «Він (дитина) випав боком на сидіння табурету, вдарившись головою, лобом об кромку стільця та впав на підлогу правим боком, вдарившись спочатку головою, а потім тулубом об підлогу та перевернувся на спину від інерції удару… »

Стілець за формою сидіння має грані та ребра. Виникає питання, якщо розглядати версію сторони захисту, то які тілесні ушкодження могли утворитися в разі контакту голови як із граню, а які в разі контакту із ребрами, чи могли деякі ушкодження утворитися від грані, а деякі від ребра стільця під час падіння, характер цих ушкоджень.

Експерт, як вбачається із висновку експертизи, не став розмірковувати над можливими варіантами контакту дитини різними частинами її тіла із різними частинами стільця та різними варіантами удару тіла дитини об підлогу. Експерт заперечив розвиток подій щодо падіння дитини із рук обвинуваченої із подальшим ударом в процесі падіння об стілець, не розглядаючи будь-яку варіативність падінь тіла.

Суд також має нерозв`язані питання за результатами допиту експерта, відповіді на які не були почуті або, на думку суду, не були обґрунтовані, зокрема.

В медичній літературі зазначається, що при зіткненні голови, яка рухається із прискоренням, падаючого тіла, та нерухомої поверхні, яка має малу ударну поверхню, виникає вдавлений перелам черепа. Чи можна допустити, що стілець, зокрема його грані, або ребра, могли бути такою поверхнею, яка викликала вдавлений перелам?

Чи можна допустити, що тілесні ушкодження на тілі дитини отримані в результаті тиску пальців рук, садна від нігтів?

Чому експерт, виходячи із форми кісткових уламків та спрямованості їхніх вузьких частин, пошкоджень головного мозку не визначив точне місце удару?

В спеціальній літературі зазначається, що визначальними показниками при визначенні механізму завданих тілесних ушкоджень, отриманих в результаті падіння, є висота падіння, вид падіння, положення тіла в момент удару, жорсткість та рельєф поверхні. Визначенню цих показників не приділено належної уваги, ні під час слідчого експерименту, ні під час судово-медичної експертизи. Якщо вказані параметри не були задані експертові слідчим, чому у експерта не виникло запитів на ці параметри або не була висловлена позиція про наявність обмежень при дослідженні через недостатність вихідних даних.

Суду також не зрозумілі мотиви відмови експерта криміналіста на запит слідчого надати відповідь на питання, чи могли тілесні ушкодження утворитися від контакту із конкретним предметом стільцем (із розглянутою варіативністю його різних частин), який визнаний стороною обвинуваченням речовим доказом знаряддям злочину, і долучений до матеріалів кримінального провадження.

Вказане свідчить, що підхід судово-медичного експерта ОСОБА_9 при вказаному дослідженні має місцями поверхневий характер і не дає відповідей на всі питання, які обґрунтовано виникають у сторони захисту і на розв`язанні яких наполягає захист.

Суд вважає, що для отримання відповідей на питання про механізм завдання смертельних ушкоджень дитині та їх можливість, слід залучити й інших спеціалістів, криміналістів, які мають спеціальні знання, щодо характеру утворення слідової інформації та ін.

Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 6 ст. 22 КПК України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Окрім питань захисту, суд використовує своє право, передбачене ч. 2 ст. 332 КПК України, поставити на вирішення експертизи власні питання, розв`язання яких вимагають інтереси справедливого судового розгляду.

Для об`єктивності призначеної експертизи суд вважає за доцільне не призначати її експертній установі, яка є місцем роботи експерта ОСОБА_10 .

На підставі викладеного та керуючись статтями 22, 332 КПК України та іншими, суд

У Х В А Л И В

Відповідно до ст. 332 КПК України доручити експертам Львівського обласного бюро судово-медичної експертизи та експертам Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України проведення комплексної судово - медичної експертизи та криміналістичної експертизи в рамках кримінального провадження № 0002275 від 21.11.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 115 КК України,

Призначити по справі комплексну судово-медичну, криміналістичну експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання від захисту?

1.Чи можуть бути внутрішні ушкодження, виявлені в експертному висновку 206 П1 від 27.11.2024 року 15.01.2025 року: «набряк головного мозку; вогнищеві крововиливи в плеврі та чисельні субплевральні внутрішньоальвеолярні крововиливи; мозкова оболонка значно набрякла, м`які покриви голови з боку внутрішньої поверхні значно набряклі, з обширними крововиливами; під капсулою лівої долі печінки наявний темно-червоний крововилив; на поверхні легень вбачаються цяткові та дрібнокрапкові темно червоні крововиливи, легенева тканина повнокровна, наявні темно червоні крововиливи» - ознаками струсу тіла, який отриманий внаслідок падіння з рук обвинуваченої ОСОБА_7 .?

2.Внаслідок якої дії, якщо не від падіння з рук ОСОБА_7 , могли утворитися внутрішні ушкодження, виявлені в експертизі 206 П1 від 27.11.2024 року 15.01.2025 року, а саме: «набряк головного мозку; вогнещеві крововиливи в плеврі та чисельні субплевральні внутрішньоальвеолярні крововиливи; мозкова оболонка значно набрякла, м`які покриви голови з боку внутрішньої поверхні значно набряклі, з обширними крововиливами; під капсулою лівої долі печінки наявний темно-червоний крововилив; на поверхні легень вбачаються цяткові та дрібнокрапкові темно червоні крововиливи, легенева тканина повнокровна, наявні темно червоні крововиливи».

3.Чи могли множинні неповні перелами ребер переважно з лівої частини тіла бути спричинені невмілими діями людей, в тому числі, в стані алкогольного сп`яніння, при спробах реанімації до приїзду бригади швидкої допомоги?

4.Чи могли множинні неповні перелами ребер, переважно з лівої частини тіла по типу зеленої гілки, враховуючи слабий м`язовий корсет новонародженої дитини, бути утворені від різкого стискання ребер внаслідок удару об бетонну підлогу при падінні з висоти або удару об кут стільця, який схожий на стілець, переданий для проведення експертизи, при падінні з висоти?

5. Внаслідок якої дії могли утворитися перелами ребер переважно з лівої частини тіла, за відсутності синців та саден в місцях переламів ребер з лівої сторони?

6.Чи могли перелами кісток основи та склепіння черепа, розриви швів черепа з деструкцією речовини головного мозку без пошкодження кісток обличчя утворитися під тиском тупого предмету з обмеженою контактуючою поверхнею, враховуючи відсутність будь яких ушкоджень на задній поверхні тіла?

7.Чи могли перелами кісток основи та склепіння черепа, розриви швів черепа з деструкцією речовини головного мозку без пошкодження кісток обличчя утворитися від удару об кут стільця, який схожий на стілець, переданий для проведення експертизи, внаслідок падіння з рук обвинуваченої ОСОБА_7 .?

Та поставити запитання від складу суду:

8.Чи могли тілесні ушкодження на тілі дитині утворитися від ударів (прикладань, стискань) ніжками стільця, який переданий для проведення цієї експертизи? Якщо так, то якими частинами стільця наносилися такі удари (прикладання, стискання) та механізм їх завдання, в якому положенні знаходилося тіло дитини в цей момент? Який удар виявився смертельним та спосіб його завдання?

9. Чи могли тілесні ушкодження на тілі дитині утворитися від ударів (прикладань, стискань) ніжками стільця, який за формою, розміром, конфігурацією та матеріалом схожий на стілець, переданий для проведення цієї експертизи? Якщо так, то якими частинами стільця наносилися такі удари (прикладання, стискання) та механізм їх завдання, в якому положенні знаходилося тіло дитини в цей момент? Який удар виявився смертельним та спосіб його завдання?

10.Чи могли тілесні ушкодження на тілі дитини утворитися під час обставин, зазначених в слідчому експерименті «зайшла на кухню із онуком на руках, почала вмикати чайник, тримаючи дитину на одній руці, онук почав ворушитися та випав з рук, вдарившись об дерев`яний стілець, а потім впав на підлогу». При цьому під час вказаної слідчої дії обвинувачена показала, використовуючи макет ляльки, що дитина трималася на правій руці, голова в районі передпліччя, дитина падала обличчям донизу, якими частинами дитина вдарилася об стілець обвинувачена не змогла сказати, від удару об стілець дитина перевернулася та впала на підлогу, на підлозі дитина лежала на спині.»? Чи можливо виключити, що травма черепа, яка стала смертельною, могла виникнути за обставин падіння з рук обвинуваченої із проміжним ударом об стілець? Якщо варіант розвитку подій, який зазначений в слідчому експерименті, можливий, на яку частину черепа при падінні припав удар, який призвів до смерті?

11. Чи могли тілесні ушкодження на тілі дитини утворитися відповідно до показань обвинуваченої ОСОБА_7 , наданих під час судового розгляду: «Він (дитина) випав боком на сидіння табурету, вдарившись головою, лобом об кромку стільця та впав на підлогу правим боком, вдарившись спочатку головою, а потім тулубом об підлогу та перевернувся на спину від інерції удару… » Чи можливо виключити, що травма черепа, яка стала смертельною, могла виникнути за зазначених обставин? Якщо варіант розвитку подій, який зазначений в показаннях обвинуваченої, можливий, на яку частину черепа при падінні припав удар, який призвів до смерті?

12.Чи наявні на тілі дитини тілесні ушкодження, які могли бути завдані пальцями рук та нігтями дорослої людини - чоловіка під час тиску при штучному масажі серця та ротовому диханні, а також при необережному поводженні із тілом дитини під час намагання повернути її у свідомість?

Для проведення експертизи надати частину матеріалів кримінального провадження № 1-кп-261/25, 372/2033/25 в належно завірених копіях відповідно до переліку в супровідному листі.

Витребувати у судово-медичного експерта ОСОБА_8 фотографії дитини, надані нею для огляду в судовому засіданні, та передати для проведення експертизи.

Зобов`язати прокурора Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_5 організувати суду та експертам доступ до речового доказу стільця, який визнаний знаряддям злочину.

Попередити експертів, що за надання завідомо неправдивого висновку, за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків, а також за розголошення даних, що стали їм відомі під час проведення експертизи, експерти нестимуть кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством. За злісне ухилення від явки до суду експерт несе адміністративну відповідальність згідно з чинним законодавством.

При проведенні експертизи прохання врахувати дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження. враховуючи серйозність пред`явленого обвинувачення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3