Справа № 1-52/11
Провадження № 1-в/761/495/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, в якому просив скасувати постанову слідчого СВ Шевченківського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 від 05.05.2009 про накладення арешту на все майно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка була направлена ві зареєстрована в Першій Київській державній нотаріальній контори 17.07.2009 за номером обтяження 8890942.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне таке клопотання повернути особі, що його подала, виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя з повідомленням особи, яка заявила клопотання, та особи, за клопотанням якої було арештоване майно.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: статус особи, яка звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна, підозрюваний, обвинувачений, тощо); дані особи, за клопотанням якої було арештовано майно; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; стадія кримінального провадження, в рамках якого спірне майно є арештованим; обґрунтування необхідності скасування арешту.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

При цьому, відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Як вбачається з долучених до клопотання матеріалів, власник майна постанову слідчого про накладення арешту на належне йому майно не надав.

Долучений додаток, який ОСОБА_3 вказав як «роздрукована копія витягу з Першої Київської державній нотаріальній контори від 17.09.2009р. за номером обтяження - 8890942 про накладення арешту на все майно ОСОБА_3 », не є належним доказом накладення арешту на майно.

При цьому, звертаючись до суду з клопотанням про скасування арешту, ОСОБА_3 не вказує з якого саме майна він просить скасувати арешт та не долучає документи, що підтверджують право власності на майно.

Більш того, у своєму клопотанні ОСОБА_3 просить скасувати не арешт на належне йому майно, а саме постанову слідчого про накладення арешту, що не передбачено КПК України.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та його розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити чи накладався арешт на належне ТОВ «КАЙЛАС-ПРОЕКТ» майно, підстави накладення арешту, право заявника бути суб`єктом звернення з таким клопотанням, як і те, що відпала потреба у застосуванні арешту.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством не врегульовано питання про повернення або залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна, що свідчить про наявність прогалини в законодавстві, тому в силу дії засади законності, воно має бути врегульоване та вирішене за правилами застосування аналогії кримінального процесуального закону.

На відміну від кримінального закону, застосування процесуального закону за аналогією є можливим. Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

З огляду на зазначені норми кримінального процесуального закону, враховуючи недоліки клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його особі, яка його подала.

Керуючись статтями 2, 7, 199, 184, 309, 372, 532 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1