У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцька аграрна компанія» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000287 від 15.08.2024,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцька аграрна компанія» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000287 від 15.08.2024.

У судове засідання призначене на 01.07.2025, як і в судове засідання 27.05.2025 та 17.06.2025, скаржник та його представник не з`явились, причини неявки суд не повідомляли.

У судове засідання прокурор не з`явився, причини неявки до суду не повідомив.

Дослідивши матеріали клопотання, суд зазначає наступне.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом (ч. 1 ст. 22 КПК України).

Відповідно до КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом.

У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Однак, заявник жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявки не здійснив.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі за текстом - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз вказаних вище обставин неявки в судове засідання особи, яка подала клопотання, дає підстави суду стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду клопотання.

Дослідивши матеріали, суд приходить до висновку, що надані заявником докази не дають змоги перевірити наявність усіх обставин, на які заявник посилається в клопотанні.

До свого клопотання заявником додано копію ухвали від 12.12.2024, копію листа Міністерства аграрної політики та продовольства України від 24.10.2024, копію міжнародного контракту №26/08/22FDF від 26.08.2022 з FD FOODSTAFF TRADING GIDA ITH.IHR.SAN.VE TIC.LTD.STI.

Згідно Постанови Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 328/912/17 (провадження № 51-4200км18), при розгляді клопотання про скасування арешту майна суд зобов`язаний перевірити, чи доведено заявником обставини, передбачені ст. 174 КПК України, на підставі наданих доказів, а відсутність таких доказів призводить до відмови в задоволенні клопотання. У постанові ВС від 15.09.2021 у справі № 760/12345/20 (провадження № 51-1234км20) підкреслено, що принцип змагальності вимагає від сторони, яка ініціює скасування заходу забезпечення, надання повного обсягу доказів для перевірки її доводів, а суд не може самостійно збирати докази за сторонами.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки, особа яка подала скаргу належним чином повідомлялася про дату та час розгляду справи, однак в судове засідання не з`явилась, доводи викладені у клопотанні не підтримала, за відсутності належного доведення обставин, на які посилається заявник, слідчий суддя доходить висновку про відмову у задоволенні клопотанні.

Керуючись ст. 303 - 307, 309, КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Луцька аграрна компанія» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000287 від 15.08.2024 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1