Справа №583/2925/25 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/364/25 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА

Іменем України

14 жовтня 2025 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 583/2925/25 за апеляційною скаргою заявниці ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 08.07.2025 про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

установила:

В поданій апеляційній скарзі заявниця ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області внести за її заявою від 01.07.2025 відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364, 367, 382 КК відносно судді ОСОБА_7 , оскільки наведені нею обставини вказують на наявність в діях цієї судді складу кримінальних правопорушень, які є достатніми для внесення відомостей до ЄРДР, враховуючи імперативність ч. 1 ст. 214 КПК та обов`язок слідчого, прокурора внести відомості до ЄРДР на підставі отриманої заяви.

02.07.2025 до Охтирського міськрайонного суду Сумської області надійшла скарга ОСОБА_8 , в якій вона просила зобов`язати слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області внести за її заявою від 01.07.2025 відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень суддею цього суду ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 08.07.2025 у задоволенні вказаної скарги ОСОБА_8 було відмовлено. Своє рішення слідчий суддя суду першої інстанції умотивувала тим, що у заяві відсутні відомості, які вказують, що дійсно мало місце кримінальне правопорушення.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_9 і заявниці ОСОБА_8 надійшли заяви про розгляд апеляційної скарги у їх відсутність, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд без участі сторін провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ч. 1-2 ч. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Належна правова процедура це форма здійснення правосуддя, яку утворюють сукупність гарантій прав людини процесуального характеру, спрямовані на досягнення процедурної справедливості правосуддя, а застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Так, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, як невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК), а судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні належить до повноважень слідчого судді, знову ж у порядку, передбаченому КПК (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК).

Слідчий, інша уповноважена особа невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення зобов`язані внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з МВС України, СБУ, НАБУ, ДБР, органом БЕБ України. Слідчий, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. До ЄРДР вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. Слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені ч. 5 ст. 214 КПК (ч. 1-2, 4-6 ст. 214 КПК).

Досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства (ст. 215 КПК), а слідчим є службова особа органу Національної поліції, органу безпеки, органу Державного бюро розслідувань, органу Бюро економічної безпеки України, Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої КПК, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень (п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК).

Згідно ч. 1, п. 1 ч. 4 ст. 216 КПК, слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування, а досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених суддею, крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності НАБУ з ч. 5 цієї статті здійснюють слідчі органів державного бюро розслідувань.

Якщо кримінальні правопорушення, передбачені ст. 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, вчинено суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, то досудове розслідування здійснюють Детективи Національного антикорупційного бюро України (п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК).

Відповідно пп. 2 п. 3 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 (із наступними змінами), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням, і для здійснення цього завдання КК визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ст. 1 КК).

З огляду на викладене, незважаючи на імперативність характеру ст. 214 КПК, зміст цієї норми кримінального процесуального закону не передбачає обов`язку слідчого, іншої уповноваженої особи вносити до ЄРДР всі надіслані, прийняті чи зареєстровані ним заяви, повідомлення, включаючи й ті, що фактично не містять у собі відомостей про подію і склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона), передбаченого Кримінальним кодексом України (ч. 1 ст. 2 КК), а кримінальним правопорушенням є передбачене КК суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення ч. 1 ст. 11 цього Кодексу

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події і складу кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

З матеріалів кримінального провадження убачається, що 01.07.2025 ОСОБА_8 звернулася із усною заявою на гарячу лінію служби «102» про вчинення суддею Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 367, 382 КК, повідомивши, що ця суддя не виконала судове рішення Харківського апеляційного суду від 04.06.2025 щодо повернення на новий розгляд цивільних позовів її чоловіка ОСОБА_10 та її особисто у кримінальному провадженні № 0000409 від 20.05.2016, на її думку необґрунтовано роз`єднала вказані позови шляхом передачі її позову на авторозподіл іншому судді суду.

Ця заява/повідомлення ОСОБА_8 про вчинення кримінальних правопорушень уповноваженою особою Охтирського РВП ГУНП в Сумській області до ЄРДР внесена не була, що і стало підставою для її звернення до слідчого судді зі скаргою.

Здійснивши розгляд скарги на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і відмовивши у її задоволенні, слідчий суддя суду першої інстанції дійшла правильного висновку, що заява ОСОБА_8 фактично стосується її незгоди з процесуальними діями та рішеннями судді і не містить інформації про обставини, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, оскільки вони відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, ґрунтуються на вимогах кримінального процесуального закону і закону України про кримінальну відповідальність.

У межах процедури оскарження бездіяльності слідчого, іншої уповноваженої особи, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя повинен з`ясувати обставини та мотиви, з яких слідчий, інша уповноважена особа дійшли висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішити питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, іншої уповноваженої особи внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, що було дотримано слідчим суддею суду першої інстанції у даному провадженні, так як сама по собі незгода з процесуальними рішеннями та діями судді не може бути єдиною підставою для внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того, ураховуючи систему органів досудового розслідування, що здійснюють досудове слідство, які становлять слідчі підрозділи органів Національної поліції, СБУ, ДБР, НАБУ і БЕБ (ст. 38, 215-216 КПК), закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення, оскільки можливість оскарження бездіяльності слідчого, іншої уповноваженої особи стосовно невнесення відомостей до ЄРДР у обов`язковому порядку передбачає, крім іншого, необхідність доведення суду самого факту звернення до уповноваженого органу із відповідною заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Тобто, нормами кримінального процесуального закону не передбачена можливість здійснення досудового провадження слідчими СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області (слідчими підрозділами органів Національної поліції) у справах про вчинення суддями кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 367, 382 КК, внаслідок чого уповноважені особи Національної поліції не зобов`язані вносити до ЄРДР відповідні заяви/повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення, які їм не підслідні (не підвідомчі), та розпочинати досудове розслідування у них на підставі ст. 214 КПК.

Оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та належним чином умотивованою, внаслідок чого це рішення підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України,

постановила:

Ухвалу слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 08.07.2025 про відмову ОСОБА_6 у задоволенні її скарги на бездіяльність слідчого СВ Охтирського РВП ГУНП в Сумській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без змін, а її апеляційну скаргу на цю ухвалу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4