Номер провадження:1-кп/521/1640/25
13 жовтня 2025 року м. Одеса
Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з секретарем ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе (нині м. Покров) Дніпропетровської області, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, на утриманні неповнолітніх (непрацездатних) осіб не маючого, без інвалідності, зі слів військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 за контрактом, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів до затримання проживаючого на території місця розташування військової частини, в силу ст. 89 КК України не судимого (інших відомостей суду не надано),
обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -
Ухвалою Хаджибейського районного суду м. Одеси від 17.06.2025 року, окрім іншого, було надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, з метою його приводу до Хаджибейського районного суду м. Одеси (м. Одеса, вул. В. Стуса, 1-А), для участі в розгляді клопотання прокурора про застосування відносно нього запобіжного у вигляді тримання під вартою та подальшого розгляду кримінального провадження.
13.10.2025 року о 07:40 годин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано на підставі ухвали Хаджибейського районного суду м. Одеси від 17.06.2025 року.
13.10.2025 року ОСОБА_5 було доставлено до Хаджибейського районного суду м. Одеси для розгляду клопотання про застосування відносно нього запобіжного у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до клопотання прокурора, яке було подано одночасно з клопотанням про надання дозволу на затримання обвинуваченого з метою приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, вбачається, що прокурор посилаючись на обґрунтованість повідомленої підозри (обвинувачення), існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання зазначеним ризикам, просить застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави як альтернативного запобіжного заходу.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримала та просила його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні вважав ризики недоведеними та просив застосувати до обвинуваченого інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Обвинувачений в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.
Дослідивши клопотання та матеріали судового провадження, а також вислухавши думку учасників, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі, виходячи з наступного.
Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу суд не встановлює наявність в діях обвинуваченого складу кримінального правопорушення та не визначає ступінь його вини, а лише об`єктивно та розумно оцінює наведені сторонами доводи або надані докази (документи) та визначає, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Дослідивши наявні матеріали справи, суд переконався в тому, що аналіз представлених матеріалів та доводів сторони обвинувачення пов`язують обвинуваченого з кримінальним провадженням, доводячи його причетність в такій мірі, що виправдовує застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Розглядаючи клопотання прокурора в судовому засіданні встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Орджонікідзе (нині м. Покров) Дніпропетровської області, є громадянином України, має середньо-спеціальну освіту, неодружений та на утриманні неповнолітніх (непрацездатних) осіб не має, без інвалідності, зі слів військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 за контрактом, в силу ст. 89 КК України вважається раніше не судимою особою (інших відомостей суду не надано), зі слів до затримання проживав за місцем розташування військової частини.
Під час розгляду клопотання прокурор доведено існування у даному провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:
- ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду свідчить те, що останній вже тривалий час ухилявся від суду та ігнорував судові виклик, крім того, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, тому є підстави вважати, що він може вдатися до повторних спроб ухилення від суду з метою уникнення можливих для нього негативних наслідків;
- ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України (впливати на свідків та потерпілого) вказує те, що ОСОБА_5 обізнаний про те, хто саме є потерпілим та свідками у даному провадженні, відтак, з метою зміни даними особами своїх показань в своїх інтересах може здійснювати на них вплив.
У такому разі, з огляду на викладене, суд приходить до висновку, що в даному випадку є виправданим застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Доводи захисника у судовому засіданні не спростовують висновків суду щодо обґрунтованості повідомленої підозри та існування у даному провадженні ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігання яким неможливе, окрім як застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відомостей чи документів, які б свідчили, що стан здоров`я обвинуваченого не дозволяє, чи взагалі виключає можливість його перебування в установі попереднього ув`язнення, матеріали клопотання не містять та стороною захисту не надані.
Прокурор у своєму клопотанні також просить визначити обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у таких межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги встановлені в судовому засіданні відомості про особу обвинуваченого та його майновий стан, позицію прокурора та захисника, суд вважає необхідним та достатнім визначити обвинуваченому заставу, в якості альтернативного запобіжного заходу, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а також, в разі звільнення обвинуваченого з-під варти під заставу, покласти на нього ряд обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України,
Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 314, 372 КПК України, слідчий суддя,
Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».
На підставі п. 2 ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави, в якості альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеської області.
У разі внесення застави та звільнення з-під варти, строком на 2 (два) місяці покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- не відлучатися за межі міста Одеси без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні з приводу обставин кримінального правопорушення;
- здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон або інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що в разі звільнення з-під варти та невиконання ним покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів, обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 13.10.2025 року та діє до 11.12.2025 включно.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, його захиснику, а також направити до Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1