УХВАЛА

18 грудня 2025 року

м. Київ

справа № 712/11657/25

провадження № 51-3615 км 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року про відмову у відкритті апеляційного провадження,

Короткий зміст ухвалених судових рішень

Як вбачається з резолютивної частини ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2025 року, скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаської окружної прокуратури у кримінальному провадженні № 0001027 від 27 липня 2023 року задоволено. Ухвалено зобов`язати уповноважену особу Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області розглянути клопотання ОСОБА_6 від 18 серпня 2025 року та прийняти процесуальне рішення у строки та відповідно до вимог кримінального процесуального закону, про що повідомити скаржника.

Водночас, ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 вересня 2025 року виправлено виявлену допущену очевидну арифметичну помилку в резолютивній частині ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2025 року, та викладено її у редакції: «Скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаської окружної прокуратури у кримінальному провадженні № 0001027 від 27 липня 2023 року та зобов`язати вчинити певні дії - залишити без задоволення».

Згідно наявного у матеріалах провадження повного тексту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2025 року постановлено скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи Черкаської окружної прокуратури у кримінальному провадженні № 0001027 від 27 липня 2023 року та зобов`язати вчинити певні дії - залишити без задоволення.

Не погодившись із ухвалою слідчого судді про виправлення виявленої допущеної очевидної арифметичної помилки від 02 вересня 2025 року, ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, у якій ставила питання про її скасування.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року на підставі ч. 4 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 .

Вимоги, викладені в касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі ОСОБА_6 , обґрунтовуючи свої вимоги, посилається на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, у зв`язку з чим ставить питання про скасування ухвали апеляційного суду і призначення нового в суді апеляційної інстанції.

Зазначає, що відмовляючи у відкритті провадження за її апеляційною скаргою, апеляційний суд своє рішення мотивував тим, що ухвала слідчого судді про виправлення описки або очевидної арифметичної помилки не входить до переліку судових рішень, які відповідно до положень ст. 309 КПК підлягають окремому оскарженню під час досудового розслідування.

Проте таке рішення апеляційного суду не узгоджуються з вимогами ст. 379 КПК, яка передбачає, що ухвала суду про виправлення описок і очевидних арифметичних помилок підлягає оскарженню.

Від учасників судового провадження заперечень на касаційну скаргу ОСОБА_6 не надходило.

Позиції учасників судового провадження

ОСОБА_6 подала до Суду клопотання, у якому просила касаційний розгляд проводити за її відсутності, при цьому підтримала свою касаційну скаргу.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 підтримав касаційну скаргу, просив її задовольнити, а ухвалу апеляційного суду скасувати і призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.

Мотиви Суду

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

У касаційній скарзі ОСОБА_6 вказує про незаконність ухвали апеляційного суду про відмову у відкритті провадження за її апеляційною скаргою.

Як убачається з матеріалів провадження, ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року, з посиланням на положення ч. 4 ст. 399 КПК, відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 02 вересня 2025 року, якою виправлено допущену очевидну арифметичну помилку у резолютивній частині ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2025 року.

Мотивуючи таке рішення, апеляційний суд зазначив, що ухвала слідчого судді про виправлення описок і очевидних арифметичних помилок не входить до переліку судових рішень, які відповідно до положень ст. 309 КПК підлягають окремому оскарженню під час досудового розслідування.

Верховний Суд, розглядаючи касаційні скарги на рішення у провадженнях про виправлення описок і очевидних арифметичних помилок, сформував практику, відповідно до якої ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її «похідним» характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок (або відмову у внесенні таких виправлень). Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди обумовлений змістом судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно із оцінкою змісту виправленого судового рішення.

Оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення або ж відмову у їх внесенні має здійснюватися в тому ж порядку, як і виправленого судового рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднане із наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків, коли суд при постановленні ухвали про внесення виправлень у судове рішення вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

До таких висновків Верховний Суд дійшов, зокрема, в ухвалі від 03 червня 2019 року (справа № 757/5205/19-к, провадження № 51-2685 ск 19), ухвалі від 03 лютого 2020 року (справа № 585/2707/19, провадження № 51-491 ск 20), постанові від 05 лютого 2020 року (справа № 362/2179/17, провадження № 51-3635 км 19), постанові від 17 листопада 2020 року (справа № 127/9274/20, провадження № 51-2782 км 20), постанові від 25 травня 2021 року (справа № 521/8142/20, провадження № 51-609 км 21), тощо.

Разом з тим, згідно з ч. 1 ст. 392 КПК в апеляційному порядку можуть бути оскаржені судові рішення, які були ухвалені судами першої інстанції і не набрали законної сили, а саме: 1) вироки, крім випадків, передбачених статтею 394 цього Кодексу; 2) ухвали про застосування чи відмову у застосуванні примусових заходів медичного або виховного характеру; 3) інші ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом.

Крім того, ч. 3 ст. 392 КПК передбачено, що в апеляційному порядку також можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Поряд з цим, згідно ч. 3 ст. 379 КПК ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Отже, аналіз наведених вище норм права свідчить про те, що законодавцем передбачено оскарження рішення суду за результатами розгляду питання про виправлення описок і очевидних арифметичних посилок у судовому рішенні, при цьому, виходячи з імперативного характеру вимог кримінального процесуального закону та їх правового регулювання (дозволено те, що прямо передбачено), положеннями ст. 379 КПК не закріплено відповідного порядку оскарження таких судових рішень, так само і не міститься будь-яких обмежень щодо цього.

Таким чином колегія суддів вважає, що сформована практика Верховного Суду стосовно того, що оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення або ж відмову у їх внесенні має здійснюватися в тому ж порядку, як і виправленого судового рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення, не узгоджується з точним змістом ст. 379 КПК, яка не має посилань чи прив`язок до подібної оцінки під час вирішення питання про можливість оскарження (чи то в апеляційному, чи то у касаційному порядку) такого судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII від 02 червня 2016 року (далі - Закон № 1402-VIII) Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи в такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права.

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону № 1402-VIII висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч. 2 ст. 434-1 КПК суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає таке кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи іншої об`єднаної палати.

Враховуючи вище наведене, з метою забезпечення єдності судової практики, колегія суддів вважає за необхідне відступити від висновків колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду, викладених у постанові від 05 лютого 2020 року (справа № 362/2179/17, провадження № 51-3635 км 19), Другої судової палати Касаційного кримінального суду, викладених у постанові від 17 листопада 2020 року (справа № 127/9274/20, провадження № 51-2782 км 20), Першої судової палати Касаційного кримінального суду, викладених у постанові від 25 травня 2021 року (справа № 521/8142/20, провадження № 51-609 км 21), та передати провадження за касаційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року про відмову у відкритті провадження за її апеляційною скаргою на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду.

Керуючись статтями 433, 434, 434-1, 434-2, 441 КПК, Суд

ухвалив:

Провадження за касаційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 11 вересня 2025 року про відмову у відкритті апеляційного провадження передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3