Справа № 134/979/21
У Х В А Л А

27 травня 2025 року с-ще Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Крижопіль кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України,

встановив:

В провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України.

Обвинувачена ОСОБА_4 в судове засідання 27 травня 2025 року не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, що підтверджується її підписом в розписці про отримання повістки. Також вона заздалегідь не повідомила суд про неможливість прибути за викликом у призначений час.

Разом з тим, 27 травня 2025 року на електронну адресу суду надійшло клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_5 , у якому він просить відкласти судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 на іншу дату у зв`язку з його участю у проведенні невідкладних слідчих дій. Докази, які підтверджують наведені підстави для відкладення судового засідання, захисник до свого клопотання не долучив.

При цьому, в минулому судовому засіданні (29.04.2025) дата судового засідання узгоджувалася з учасниками кримінального провадження.

Згідно положень ч. 1 ст. 35 КПК України, адвокати реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в обов`язковому порядку. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Отже, захисник може подавати документи до суду або в паперовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).

Надіславши клопотання про відкладення судового розгляду на електронну пошту, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», захисник використав спосіб звернення до суду, який не передбачений процесуальним законодавством (суд уже звертав увагу сторони захисту на цю обставину).

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вважає необхідним відкласти судове засідання, оскільки неявка обвинуваченої унеможливлює розгляд кримінального провадження. Також заявив клопотання про накладення на обвинувачену ОСОБА_4 грошового стягнення за неявку в судове засідання без поважних причин.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Згідно ч. 1 ст. 138 КПК України поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні передбачений главою 11 КПК України. Частинами 1, 2 статті 135, частиною 1, 2 статті 136 КПК України передбачено, що особа викликається до суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом. Якщо особа попередньо повідомила суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.

Подання захисником клопотання про відкладення розгляду справи не звільняє обвинувачену ОСОБА_4 від обов`язку прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 144 КПК України грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Під час судового провадження грошове стягнення накладається ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

У відповідності до абзацу 2 частини 1 статті 139 КПК України, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

В силу ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що участь сторін кримінального провадження в судовому засіданні є обов`язковою і без присутності обвинуваченої розглянути справу неможливо, з огляду на те, що обвинувачена не з`явилася в судове засідання та заздалегідь не повідомила суд про причини своєї неявки, сторона захисту не надала доказів, що свідчать про поважність причин такої неявки, суд вважає за необхідне накласти на обвинувачену ОСОБА_4 грошове стягнення за неявку в судове засідання без поважних причин в розмірі 1,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4 542 грн.

Накладення грошового стягнення буде спонукати обвинувачену до виконання вимог закону та сприяти її належній процесуальній поведінці. Без накладання грошового стягнення в даному випадку неможливо спонукати обвинувачену до належної процесуальної поведінки - явки на виклик суду.

Керуючись ст. ст. 139, 144, 146, 323 КПК України, суд

постановив:

Судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 321 КК України, відкласти на 11 год. 00 хв. 17 червня 2025 року.

Накласти на обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення в розмірі 1,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4 542 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок дві гривні).

Особа, на яку накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Копію ухвали надіслати обвинуваченій для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя