Провадження №1-кс/524/2168/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2025 м.Кременчук

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання слідчого СВ Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0001765 від 15.09.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук Полтавської області, громадянина України, освіта середня-спеціальна, неодружений, не працює, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.259 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Кременчуцької окружної прокуратури ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 ., підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.259 КК України.

Згідно клопотання та доданих матеріалів ОСОБА_3 підозрюється в тому, що він, в умовах воєнного стану, 15.09.2025 року о 16 год. 30 хвилин перебуваючи на території Автозаводського району в місті Кременчук (точне місце органом досудового розслідування встановити не представилось можливим), зателефонував з абонентського номеру оператора мобільного зв`язку «Водоафон» НОМЕР_1 на лінію екстреного виклику служб порятунку «112» та вході розмови, достовірно знаючи, що поширена ним інформація є неправдивою, повідомив про загрозу вибуху (замінування) будівлі Офісу Президента України, що розташована за адресою: м. Київ, вул. Банкова, 11.

На думку слідчого, з метою запобігання можливому ухиленню підозрюваного від досудового слідства та суду, незаконному впливу на свідків, запобіганню вчиненню нового кримінального правопорушення, ОСОБА_3 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав. Вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає тяжкості вчиненого злочину, надасть змогу запобігти настанню заявлених ризиків.

Підозрюваний ОСОБА_3 в судовому засіданні не заперечив свою причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення за обставин викладених у клопотанні. Пояснив, що дійсно телефонував з повідомленням про замінування Офісу Президента. Свої дії пояснює тим, що підприємство, на якому він працював, заборгувало йому кошти з 2018 року. Він хотів, аби органи державної влади відреагували. Також повідомив, що телефонував і в інші установи, зокрема, й до СБУ. Здійснював по кілька сотень телефонних викликів, але про замінування раніше не повідомляв. Свідків у кримінальному провадженні знає давно, у них дружні відносини, з ОСОБА_6 вони разом працювали на одному підприємстві. Підтвердив, що проживає сам, не одружений, неповнолітніх дітей не має. Зазначив, що наразі ніде не працює, живе за рахунок випадкових заробітків. На запитання суду також пояснив, що в майбутньому не планує повідомляти про замінування, а щодо продовження здійснення інших телефонних дзвінків до органів влади буде «дивитися по ситуації». Щодо обрання виду запобіжного заходу жодного ставлення не висловив.

Вивчивши клопотання слідчого та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення підозрюваного, з`ясувавши думку прокурора, суд виходить з наступного.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З матеріалів доданих до клопотання, зокрема, протоколу обшуку, протоколу огляду мобільного телефону, пояснень ОСОБА_3 , протоколів допиту свідків, вбачається, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.259 КК України.

17.09.2025 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.259 КК України - завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, яке загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідками, об`єктами якого будівлі, що забезпечують діяльність органів державної влади.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_3 не одружений, дітей на своєму утриманні не має, ніде не працює, раніше не судимий.

ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років.

Суд вважає доведеним ризик спроб переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування чи суду через усвідомлення серйозності та невідворотності покарання за скоєне кримінальне правопорушення, а також враховуючі слабкі соціальні зв`язки підозрюваного, який ніде не працює, не має родини або осіб на своєму утриманні.

Крім того, зважаючи на спосіб життя підозрюваного, його слабкі соціальні зв`язки, відсутність роботи та стабільного доходу, зухвалість його поведінки щодо здійснення телефонних дзвінків до органів влади, суд доходить висновку про наявність ризику вчинення ОСОБА_3 нових кримінальних правопорушень.

Також, враховуючи, що свідки у кримінальному провадженні є знайомими ОСОБА_3 , з якими він підтримує дружні відносини, існує ймовірність впливу підозрюваного з метою зміни ними показань.

Враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому злочину, наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, зважаючи на тяжкість інкримінованого злочину, суд доходить висновку, що подане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню. Застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не є доцільним, оскільки не зможе відвернути доведені ризики.

Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На виконання вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя визначає розмір застави, враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, наявні ризики та особу підозрюваного, який ніде не працює.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання слідчого СВ Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_3 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Полтавська установа виконання покарань (№23)» строком на шістдесят днів, взявши його під варту у залі суду.

Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу діє до 16 листопада 2025 року, але не довше строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту взяття під варту підозрюваного.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_3 з-під варти в разі внесення за нього застави в розмірі тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень, при цьому зобов`язати його: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; не відвідувати місця, де продають алкогольні напої на розлив; докласти зусиль до пошуку роботи.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою, які мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, покладених на нього суддею, застава буде звернена в доход держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави суддею буде вирішено питання про застосування до цього підозрюваного іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, буде повернута обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, начальнику ДУ «Полтавська установа виконання покарань (№23)».

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1