Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6293/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засіданням ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, яке було вилучене 29.04.2025 під час проведення огляду місця події за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на земельній ділянці у Дніпровському районі міста Києва за координатами 50.5155493, 30.5363924.

Клопотання обґрунтоване тим, що вилучені під час огляду місця події речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, тобто є об`єктами, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання прокурор не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала.

Власник майна, щодо якого подане клопотання, ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, викликався до суду в порядку, встановленому КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без їх участі.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчим суддею, сектором дізнання Відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000004, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом Київського рибохоронного патруля

№ 94 від 26.03.2025 Про затвердження переліку меж нерестовищ у період нересту у 2025 році в районі діяльності Київського рибоохоронного патруля встановлено термін заборони на лов (добування) водних біоресурсів у веснянио-літній період їх природного відтворення (нересту) у 2025 році відповідно до Правил промислового рибальства та Правил любительського рибальства, а саме:

- з 1 квітня по 20 травня - на річках та їх кореневих водах;

- з 1 квітня по 10 червня - на водосховищах, озерах, ставках;

- з 1 квітня по 30 червня - в придаткових водах річок (стариці русел, заплави).

На період заборони дозволено любительський і спортивний лов до 3(трьох) кілограм риби за світловий день (за годину до сходу сонця та за годину від заходу сонця) однією поплавковою або донною вудкою з одним гачком і спінінгом з берегової смуги водойм і річок у місцях зазначених у Переліку місць, визначених для любительського рибальства у період весняно-літньої заборони.

29.04.2025 приблизно о 20 год. 50 хв. на березі річки Дніпро, що у Дніпровському районі міста Києва, за координатами 50.5155493, 30.5363924, працівниками поліції виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий у період нересту здійснив незаконний вилов риби а саме: тарань - 5 шт.

29.04.2025 в період часу з 22 год. 22 хв. по 22 год. 43 хв. проведено огляд місця події за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого виявлено та вилучено: сітку кустарного виробництва та рибу у кількості 5 екземплярів тарані.

Постановою т.в.о. начальника сектору дізнання ВП в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 30.04.2025 вищевказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000004 від 30.04.2025.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що вищевказані речі та предмети, які були вилучені в ході огляду місця події 29.04.2025, відповідають критеріям речових доказів, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у

ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення огляду місця події в рамках кримінального провадження №0000004 від 30.04.2025, а також збереження його як речового доказу, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, на даній стадії кримінального провадження не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167-169, 170-173, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.04.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1

ст. 249 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 29.04.2025 під час проведення огляду місця події за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на земельній ділянці у Дніпровському районі міста Києва за координатами 50.5155493, 30.5363924, а саме на: сітку кустарного виробництва та рибу у кількості 5 екземплярів тарані.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1