Справа № 404/7270/25
Номер провадження 1-кс/404/2361/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника, адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в режимі відео конференції скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

11.07.2025 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:

- визнати незаконною бездіяльність службових осіб ТУ ДБР у м.Миколаєві (3-ий слідчий відділ, м.Кропівницький, вул.Глінки, 2) по невнесенню відомостей, які містять ознаки злочину, передбаченого за ч.2 ст.367 КК України, що є викладеними в заяві про кримінального правопорушення, а саме від 08.07.2025 (зареєстрована 08.07.2025 за № 8251 зкп/мк) передбачений законом строк;

- зобов`язати уповноважених службових осіб ТУ ДБР у м.Миколаєві (3-ий слідчий відділ, розташований, Кропівницький, вул.Глінки,2), зареєструвати і внести до ЄРДР заяву від 08.07.2025 (зареєстрована 08.07.2025 за № 8251 3кп/мк) за ч.2 ст.367 КК України та розпочати досудове розслідування злочину, що передбачене ст.ст.214, 215 КПК України та надати заявнику витяг з ЄРДР;

- зобов`язати службових осіб ТУ ДБР у м.Миколаєві (3-ий слідчий відділ, розташований м.Кропивницький, вул.Глінки,2) визнати та допитати в якості потерпілого гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що передбачено приписами ст.ст.55-57 КПК Українги.

На обґрунтування скарги зазначив, що він 08.07.2025 в інтересах заявника ОСОБА_4 звернувся до третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві та до Кіровоградської обласної прокуратури з заявою про вчинення щодо ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

На переконання заявника, в діях співробітників поліції Відділення поліції №1 (м.Гайворон) ГУНП в Кіровоградській області наявний склад кримінального правопорушення, передбачений ч.2 ст.368 КК України.

Проте, усупереч ст.214 КПК України, уповноважені посадові особи ТУ ДБР у м. Миколаєві відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), не внесли та відповідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань йому не надали, що є підставою для подання на підставі п.1 ч.1 ст.303 КПК цієї скарги.

Крім того, по тексту скарги адвокат вказав, що 10.07.2025 на його електронну пошту надійшла відповідль від Кіровогадської обласної прокуратури про те, що його заява на правлена на організацію розгляду до ТУ ДБР у м. Миколаєва (третій слідчий відділ, м. Кропивницький).

Представник скаржника, адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав, вказав на наявність правових підстав для її задоволення.

Пояснив, що 07.07.2025 від ОСОБА_4 йому стало відомо про те, що до нього приїжджали працівники співробітники поліції відділення поліції № 1 (м. Гайворон) ГУНП в Кіровоградській області на виклик 102 з приводу його незаконного утримання. Від нього прийнято пояснення та він написав заяву, в якій ретельно виклав обставини його незаконного утримання на протязі більше 2-х тижнів та знущання над ним, просив його звільнити з незаконного позбавлення волі. Проте поліцейські на його вимоги ніяк не прореагували, поїхали геть, тобто недбало виконали свої посадові обов`язки, пославшись, що в них немає часу та це не входить до кола їх задач. Даний факт став підставою для подання 08.07.2025 заяви про вчинення кримінального правопорушення..

Щодо заперечень старшого слідчого в ОВС третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) ТУ ДБР у м.Миколаєві ОСОБА_5 , що питання, означені в заяві про вчинення кримінального правопорушення, як і в даній скарзі, вже вирішувались, вказав, що це не відповідає дійсності, оскільки уповноваженими особами на внесення відомостей до ЄРДР не проведено аналіз його заяви на предмет наявності інших складів кримінальних правопорушень. В новій заяві про вчинення кримінального правопорушення його довіритель ініціює внесення відомостей до ЄРДР за ознаками іншого кримінального правопорушення (ч.2 ст.367 КК України), аніж в заяві, яка вже була предметом судового розгляду.

Від старшого слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_5 на електронну пошту суду надійшли письмові заперечення,. Слідчим зазначено, що 08.07.2025 надійшло звернення адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій поліцейських ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області. За результатом розгляду даного звернення 22.07.2025 за вихідним номером 825Ізкп/мк/16-06-2030/25 адвокату ОСОБА_3 надано обгрунтовану відповідь про відсутність достатніх підстав для внесення відомостей до ЄРДР. В ході розгляду даного звернення встановлено та вбачається з самого його змісту, що гр. ОСОБА_4 був мобілізований ІНФОРМАЦІЯ_2 , пройшов військово-лікарську комісію та, відповідно, підлягав розподілу до військової частини для проходження військової служби. У той же час, адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 категорично не згодні з мобілізацією останнього з огляду на травми, отримані останнім у минулому та стан його здоров`я. За таких обставин, вчинення працівниками поліції дій, здійснити які 07.07.2025 вимагав ОСОБА_4 , можна розцінювати як перешкоджання працівникам ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо мобілізації останнього, а тому поліцейські вірно йому повідомили, що це не входить до кола їх повноважень. А відтак, підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 08.07.2025 відсутні. Водночас, зазначив, що за фактом можливих порушень поліцейських ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області та працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 під час мобілізації ОСОБА_4 , ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького від 18.07.2025 зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 від 28.06.2025, а тому просив відмовити адвокату ОСОБА_3 в задоволенні скарги. Розгляд скарги по суті просив проводити за відсутності представника Третього СВ ТУ ДБР у м.Миколаєві.

Дослідивши матеріали поданої скарги з додатками до неї, вислухавши в судовому засіданні позицію скаржника, вивчивши письмові заперечення органу досудового розслідування від 24.07.2025 та додані до них документи, оцінивши надані до скарги докази на її обґрунтування, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, заявник оскаржує бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_4 про вчинене кримінальне правопорушення від 08.07.2025.

Згідно поданої заяви до ОСОБА_4 19.06.2025 біля 23.00, без всяких на то підстав під`їхала службова машина патрульної поліції та запросили нібито бути присутнім в якості понятого при складанні протоколу про адміністративне правопорушення на водія транспортного засобу за ознаками правопорушення, передбаченого ст.130 КУПаП. Після цього його посадили в службовий автомобіль поліції (при цьому навіть не склали протокол про затримання та не повідомили причини затримання, та на його вимогу надати йому захисника була надана категорична відмова з боку працівників поліції) та доставили до ІНФОРМАЦІЯ_3 , де наступного дня 20.06.2025 із застосуванням до нього сили він був вимушений пройти ВЛК, після цього його повсюду возили та жодна військова частина відмовляється його брати,як військовослужбовця, так як в його довірителя низка хвороб, в 2008 році мій ОСОБА_4 потрапив у ДТП, внаслідок чого в нього був відкритий перелом стегна, та йому декілька разів робили хірургічне втручання з цього приводу). ОСОБА_4 з 23.00 19.06.2025 по теперішній час, незаконно утримується без будь яких підстав співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_4 №1 у м. Гайворон Кіровоградської області в їхньому приміщенні, а згодом перевезли в приміщення Теритріальної оборони, що розташована за аадресою: АДРЕСА_1 , де помістило в якесь приміщення під замок та надають бутилку для цілодобового відправлення природних потреб та не дають навіть їжи. Зокрема, мій довіритель пред`явив службовим особам вказаного РТЦК свої військово-облікові документи та зазначив, що військово-облікові документи були оновлені завчасно (16.07.2024), але вони на це ніяк не прореагували та продовжують його досі утримувати. 28.06.2025 адвокатом ОСОБА_3 собисто подана заява в порядку ст.214 КПК, яка 30.06.2025 зареєстрована за № 7926 зкп/мк.

Як пояснив скаржник в судовому засіданні, працівники поліції відділення поліції № 1 (м. Гайворон) ГУНП в Кіровоградській області 07.07.2025 приїхали до його довірителя для відібрання пояснень. ОСОБА_4 надав пояснення та написав заяву, в якій ретельно виклав обставини його незаконного утримання, знущання з проханням звільнити з незаконного позбавлення волі, однак, поліцейські на його законні вимоги не відреагували, відмовилися виконати свої службові обов`язки, в таких діях поліцейських вбачаються ознаки кримінальногоо правопорушення.

Із заперечень представника уповноваженого органу вбачається, що за фактом можливих порушень поліцейськими ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області та працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 під час мобілізації ОСОБА_4 , ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького від 18.07.2025 зобов`язано внести відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 від 28.06.2025.

В судовому засіданні скаржник підтвердив дані обставини, зазначив, що за його заявою від 28.06.2025 розпочато досудове розслідування.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України.

Відповідно дост.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому, слідчий суддя зазначає про те, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч.1 ст.11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч.1 ст.1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч.2 ст.1 КК України).

При цьому, слід зазначити, що особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність (за виключенням випадків, коли таке попередження неможливо зробити з об`єктивних причин: надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку, непритомний стан заявника, відрядження тощо).

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Так, порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за № 298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК України).

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Як зауважив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі - ВССУ) у Листі від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17) «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» питання правової оцінки заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення, є складним і неоднозначним, і воно характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг.

Слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Інформація, стосовно обставин вчинення кримінального правопорушення, необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

«…слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі вказаних критеріїв.

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення в заявах або повідомленнях. Проте, надаючи оцінку таким відомостям, прокурор, слідчий, за змістом ст. 214 КПК України, повинні переконатися у наявності в них даних, що вказують на об`єктивні ознаки підготовки, вчинення, приховування кримінального правопорушення.

Отримавши заяву про злочин, уповноважена особа повинна перевірити наявність у заяві інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме про наявність чи відсутність ознак кримінального правопорушення, що не є тотожним встановленню складу злочину. Відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

Окрім того, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами ст. 214 КПК України і Наказом № 298 від 30.06.2020 року. Таким чином, для визначення попередньої правової кваліфікації, необхідним є виклад обставин вчинення кримінального правопорушення, який повинен бути зазначений у заяві про вчинення злочину.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (частина 5 статті 214 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.2 Кримінального кодексу України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Системний аналіз вищезазначених положень Закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомленні, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, аналіз вищенаведених норм, зокрема, положень ст.1,2,11 КК України, ст.214 КПК України свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 року (справа №818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, зі змісту заяви скаржника слідує, що він повідомив про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 367 КПК України, що на його думку вчинене працівниками поліції № 1 (м. Гайворон) ГУНП в Кіровоградській області, які приїхали на виклик "102" до ОСОБА_4 , отримали від нього пояснення щодо незаконного утримання, знущання над ним, прохання звільнити його з незаконного позбавлення волі, однак не відреагували та поїхали геть, не виконавши свої службові обов`язки.

З наданих письмових заперечень старшого слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_5 встановлено, що гр. ОСОБА_4 був мобілізований ІНФОРМАЦІЯ_2 , пройшов військово-лікарську комісію та, відповідно, підлягав розподілу до військової частини для проходження військової служби. У той же час, адвокат ОСОБА_3 та ОСОБА_4 категорично не згодні з мобілізацією останнього з огляду на травми, отримані останнім у минулому та стан його здоров`я. За таких обставин, вчинення працівниками поліції дій, здійснити які 07.07.2025 вимагав ОСОБА_4 , можна розцінювати як перешкоджання працівникам ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо мобілізації останнього, а тому поліцейські вірно йому повідомили, що це не входить до кола їх повноважень. А відтак, підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 08.07.2025 відсутні.

Водночас, за фактом можливих порушень поліцейськими ВП №1 (м.Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області та працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 під час мобілізації ОСОБА_4 , за ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького від 18.07.2025 розпочато досудове розслідування.

Слідчий суддя вважає, що заява не містить відомостей, які б вказували на вчинення вказаною у заяві ОСОБА_3 кримінального правопорушення, а посилання заявника на ознаки вказаних кримінальних правопорушень є лише суб`єктивним викладом обставин та припущеннями заявника, та суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Відтак, скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами статей 214, 303, 306, 307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах заявника ОСОБА_4 , - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Слідчий суддя Фортечного

районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1