Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/5243/25
Провадження № 1-кс/279/1164/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність відповідальної особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення та зобов`язання внести відомості,

ВСТАНОВИВ:

26.08.2025 ОСОБА_3 звернулася до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області зі скаргою на бездіяльність відповідальної особи (слідчого) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення за її заявою відомостей про кримінальні правопорушення та зобов`язати внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На обгрунтування скарги ОСОБА_3 посилається на те, що 04.06.2025 з 13:20 до 13:50 годин за час її відсутності за адресою проживання АДРЕСА_1 було знищено її багаторічні насадження (дерева, кущі троянд, бузку, квітів тощо), які росли на прилеглій території біля паркану, довжиною 27 метрів. Також знищено поверхневий шар землі (більше 30 см), які був під цими насадженнями. Все було перемішано разом із декоративним камінням, землею та рослинами та притягнуто до її калитки. Вважає, що вказаний злочин було скоєно службовими особами при виконанні обов`язків умисно з перевищенням службових повноважень та за допомогою важкої техніки на замовлення її сусідів, з якими перебуває у неприязних відносинах.

З цього приводу вона 14.08.2025 року направила рекомендованим листом до Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.194, ч.1 ст.364 КК України, яка була отримана 20.08.2025 року, що підтверджується відміткою на повідомленні про вручення. Оскільки після отримання вказаної заяви Коростенським РУП ГУНП в Житомирській області у строк, встановлений ст.214 КПК України. за її заявою не внесено відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, ОСОБА_3 звернулася до суду зі скаргою у порядку статті 303 КПК України на бездіяльність відповідальної особи (слідчого).

На підставі протоколу автоматизованого розподілу справи між слідчими суддями від 26.08.2025 розгляд скарги переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений до розгляду на 08:10 годин 28.08.2025 року.

Розгляд скарги здійснюється слідчим суддею з дотриманням порядку, встановленого ст.306 КПК України.

У судове засідання прокурор та представник Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду скарги не з`явилися, заяв, клопотань, заперечень не подали.

Відповідно до ч.4 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

У судовому засідання 28.08.2025 ОСОБА_3 підтримала вимоги скарги та просила задовольнити з підстав, зазначених у ній.

Заслухавши доводи та пояснення ОСОБА_3 , дослідивши зміст скарги та долучені до неї документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Згідно із частиною 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п.п.2 п.3 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020р. № 298 відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст.214 КПК України, у свою чергу, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того норми ст.214 КПК України мають застосовуватися системно з урахуванням інших загальних положень досудового розслідування (глава 19 розділу 3 КПК України), зокрема з урахуванням правил визначення підслідності кримінальних проваджень (ст.216 КПК) та місця проведення досудового розслідування (ст. 218 КПК України).

З аналізу вказаних положень можна зробити висновок про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16,05.2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також Верховний Суд у своїй постанові № 556/450/18 від 30.09.2021 року вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник, у першу чергу, має звернутися до уповноваженого державою органу із повідомленням про кримінальне правопорушення, в якому повинна зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Правова норма ч. 1 ст. 214 КПК України спрямована на забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР.

У даній справі ОСОБА_3 оскаржує бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за її заявою про невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.194, ч.1 ст.364 КК України, вчинених, на її думку, службовими особами з перевищенням повноважень.

Разом з тим, як було встановлено слідчим суддею в судовому засіданні з пояснень скаржниці, що узгоджується з доводами на обґрунтування скарги, умисне пошкодження насаджень за парканом її будинку могло бути вчинено сусідами, з якими ОСОБА_3 перебуває у неприязних відносинах, отже, у даному випадку, мають місце відносини цивільно-правового характеру. Зазначені обставини та дані, які вказані у заяві, не містять ознак суспільно-небезпечного діяння, яке становить склад злочину, передбаченого кримінальним кодексом України, а тому не може бути підставою для початку досудового розслідування, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги скаржниці слід відмовити.

Крім того, заявниця неодноразово зверталася з аналогічними за змістом заявами до Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області про вчинення, на її думку, кримінальних правопорушень за цих же обставин, що у заяві від 14.08.2025, та надалі оскаржувала в порядку ст. 303 КПК бездіяльність щодо невнесення відомостей за такою заявою до ЄРДР, незважаючи на те, що такі скарги ухвалами слідчого судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18.07.2025 року (по справі № 279/4266/25), від 06.08.2025 року (по справі № 279/4763/25) були повернуті, оскільки скаржницею пропущені строки оскарження і причини, вказані у скарзі, визнані неповажними.

Неодноразове звернення заявниці із аналогічними заявами до правоохоронних органів, а в подальшому ініціювання скарг до слідчих суддів, без зазначення поважності причин пропущення процесуального строку, незазначення (приховування) вказаних обставин у нових скаргах в сукупності можуть свідчити про системний характер таких дій заявниці та наявність в її поведінці ознак зловживання процесуальними правами.

Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду в ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к висловив правову позицію про те, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

Відповідно до ч. 2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись статтями 303, 306, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність відповідальної особи Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за її заявою від 14.08.2025 та зобов`язання внести відомості відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4