Справа № 277/722/25
УХВАЛА

"13" червня 2025 р. селище Ємільчине

Слідчий суддя Ємільчинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянувши у селищі Ємільчине клопотання слідчого СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0000098 від 11.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернулася до слідчого судді з клопотанням, відповідно до якого просив накласти арешт на бензопилу марки «Stihl MS180» з номером 828508672, яка була вилучена під час ОМП від 11.06.2025 та яка є речовим доказом в кримінальному провадженні, шляхом тимчасового позбавлення права відчуження, розпорядження та користування.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте, злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі відчуження.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При цьому, згідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Зі змісту протоколу огляду місця події вбачається, що зазначене у клопотанні майно було тимчасово вилучено 11.06.2025, тоді як слідчим клопотання про арешт майна подано до канцелярії суду лише 13.06.2025, тобто поза межами визначеного кримінальним процесуальним законом строку на звернення із такою категорією клопотань.

Таким чином, строк подання клопотання про арешт майна пропущений, та слідчий не посилається на поважність причин пропуску строку подання такого клопотання, не надає доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку подання клопотання, не наведено жодної підстави для поновлення строку.

Тому, слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

Враховуючи вищевикладене, в матеріалах клопотання про арешт майна відсутнє клопотання слідчого/прокурора про поновлення пропущеного строку.

Слідчий суддя приймає до уваги рекомендації ВССУ, висловленої в Узагальненні з розгляду цивільних і кримінальних справ, не зважаючи на те, що судова реформа 2016 року передбачила ліквідацію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у зв`язку з утворенням нового Верховного Суду, так як позиція висловлена у вказаному Узагальненні і наразі залишається актуальною, такою, що відповідає законодавчому сьогоденню.

Згідно п. 2.6. «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014, при вирішенні питання щодо накладення арешту на майно слід керуватись такими нормами. Ст.171 КПК визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду. Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. Тому у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК, слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору, а не ухвалу про відмову у його задоволенні. При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0000098 від 11.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали прокурором для усунення недоліків зазначених по тексту ухвали.

При усуненні недоліків необхідно: надати клопотання про поновлення строку на звернення до суду з клопотанням про арешт майна; зазначити про поважність причин пропуску подачі клопотання про арешт майна; надати докази, що підтверджують поважність причин пропуску строку подачі клопотання, або вказати підстави для поновлення строку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1