Справа: 375/2352/25
Провадження № 1-кс/375/205/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2025 року селище Рокитне

Слідчий суддя Рокитнянського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу Громадської організації "Громадський контроль Київщина" на бездіяльність уповноважених працівників Рокитнянського відділення поліції 31 Білоцерківського районного управління поліції ГУ ПН в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В:

Громадська організація "Громадський контроль Київщина" 16.09.2025 року звернуласяся до слідчого судді Рокитнянського районного суду із скаргою на бездіяльність уповноважених працівників Рокитнянського відділення поліції 31 Білоцерківського районного управління поліції ГУ ПН в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення можливих кримінальних правопорушеннь посадовцем органу самоврядування після отримання заяви потерпілої ОСОБА_2 ..

Із доданих до скарги матеріалів, зокрема заяви на посадовця органу самоврядування про зловживання службовими обов?язками, вчинення злочинів згідно зі статтею 214 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя встановив, що вона адресована Державному бюро розслідувань та підписана ОСОБА_2 за дорученням ініціативної групи жителів громади.

На підтвердження повноважень діяти від імені та в інтересах ОСОБА_2 , у тому числі підписувати і подавати скаргу до суду, керівник громадської організації "Громадський контроль Київщина" ОСОБА_3 , який подав скаргу на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, долучив копії статуту громадської організації та протоколу № 4 від 06 вересня 2025 року загальних зборів вищевказаної громадської організації.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність її повернення виходячи з наступного.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Згідно із ч. 1 ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

КПК України не містить положень щодо представника скаржника та яким чином підтверджуються його повноваження на звернення до суду із скаргою у порядку ст. 303 КПК України.

Для випадків неврегульованості певних питань у ч. 6 ст. 9 КПК України передбачено правило, згідно з яким у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом (п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК України).

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 7 КПК України, який розкритий у ч. 1 ст. 10 КПК України, не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку, що у кримінальному провадженні представником скаржника може бути особа, яка за змістом КПК України може бути представником іншого учасника кримінального провадження, з якими його можна порівняти. При цьому, підтвердження повноважень представника скаржника у кримінальному провадженні має здійснюватися у такій формі та порядку, які не наділятимуть останнього привілеями та не обмежуватимуть у порівнянні з іншими учасниками кримінального провадження. Тобто, з дотриманням засади рівності перед законом і судом всіх учасників кримінального провадження. І такі форма та порядок підтвердження повноважень представника заявника у кримінальному провадженні повинні бути такими ж, як і при підтвердженні повноважень представників інших учасників кримінального провадження, з якими його можна порівняти.

Тому, порядок і форма підтвердження повноважень представника скаржника, задля дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, як і передбачені для інших учасників кримінального провадження, зокрема представника потерпілого (ст. 58 КПК України).

Так, відповідно до ст. 58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

Представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

За змістом вищевказаної норми кримінального процесуального закону, представником потерпілого є захисник або, у випадку, коли потерпілою є юридична особа, - її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 3 ст. 58 КПК України повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Отже, представником скаржника, у даному випадку ОСОБА_2 , може бути лише особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом).

Слідчий суддя не може взяти до уваги копію статуту громадської організації "Громадський контроль Київщина", на підтвердження права подання скарги до суду в інтересах ОСОБА_2 , оскільки він не підтверджує повноваження діяти від імені ОСОБА_2 при поданні скарги у порядку ст. 303 КПК України.

З системного тлумачення ст. 58 КПК України слідує, що копії установчих документів юридичної особи та довіреність є належними документами підтвердження наявності у особи відповідних повноважень у випадку здійснення представництва юридичної особи, яка є потерпілою/заявником за заявою про злочин.

З долучених до скарги документів слідує, що ОСОБА_3 наділений правом представництва інтересів членів громадської організації "Громадський контроль Київщина", в тому числі ОСОБА_2 , в межах статутної діяльності вказаної громадської організації, а також представництва самої організації, а не фізичних осіб, окремих її членів у випадку подання останніми заяви про вчинення кримінального правопорушення та подальшого оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР за даною заявою.

Слідчим суддею встановлено, що подаючи заяву про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_2 діяла як фізична особа та за дорученням ініціативної групи жителів громади, тобто саме вона є заявником, який відповідно до наведених вище норм КПК України має право оскаржувати бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР за поданою нею заявою.

А тому скаргу слід повернути заявнику, роз`яснивши право повторного звернення до слідчого судді зі скаргою в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу Громадської організації "Громадський контроль Київщина" на бездіяльність уповноважених працівників Рокитнянського відділення поліції 31 Білоцерківського районного управління поліції ГУ ПН в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР - повернути громадській організації "Громадський контроль Київщина".

Копію ухвали разом із скаргою надіслати скаржнику.

Роз`яcнити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1