УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня2025 року

м. Київ

справа № 638/8603/24

провадження № 51-3697 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) в складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши поданняХарківського апеляційного суду про направлення матеріалів судового провадження (справа № 638/8603/24)за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з Харківського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,

установив:

До Суду в порядку частини третьої статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Харківського апеляційного суду про направлення із цього суду до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів провадження (справа № 638/8603/24) за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Подання обґрунтовано неможливістю проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями Харківського апеляційного суду у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.

Учасникам провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання не надходило.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи, наведені в поданні та долучені до нього матеріали, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Положенням частини третьої статті 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Як вбачається з наданих матеріалів, до Харківського апеляційного суду для розгляду в порядку апеляційної процедури надійшли матеріали вказаного судового провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2025 року.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Харківського апеляційного суду від 21 серпня 2025 року визначення колегії суддів для розгляду згаданого провадження не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

У поданні зазначено, що в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду працюють сім суддів, яким цей суд задовольнив відводи та самовідводи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 - ухвалою від 05 червня 2024 року; ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 - ухвалою від 27 червня 2024 року; ОСОБА_13 - ухвалою від 16 липня 2024 року.

Тому всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не можуть брати участь у цьому провадженні в суді апеляційної інстанції.

Згідно з положеннями частини другої статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Разом з тим, Засадами використання автоматизованої системи документообігу суду в Харківському апеляційному суді (в редакції від 01 травня 2025 року) не передбачено можливості визначення головуючим у кримінальних провадженнях судді, який входить до складу судової палати з розгляду цивільних справ.

Отже, сформувати в Харківськомуапеляційному суді склад суду з визначенням головуючого судді (судді-доповідача) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 неможливо.

Відповідно до частини тринадцятої статті 31 КПК, у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, у якому можливо утворити такий склад суду.

З урахуванням викладеного, а також з метою створення умов для забезпечення повного й об`єктивного розгляду провадження, належного забезпечення права особам, які обвинувачуються, на доступ до правосуддя, Суд уважає за необхідне задовольнити подання Харківського апеляційного суду та направити матеріали судового провадження (справа № 638/8603/24)за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2025 року для розгляду в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного суду.

Керуючись статтею 34 Кримінального процесуального кодексу України, Суд

постановив:

Подання Харківського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали судового провадження (справа № 638/8603/24)за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Харкова від 15 серпня 2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направити з Харківського апеляційного суду до Полтавського апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3