КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

Головуючий суддя: ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_5

прокурора: ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу представника ОСОБА_7 в інтересах власника майна ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11 червня 2025 року щодо арешту майна у кримінальному провадженні №0000131 від 03 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11 червня 2025 року клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 про накладення арешту на майно - задоволено.

Накладено арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 27 травня 2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ), а саме:

1. Чорнові рукописні та друковані записи щодо ведення фінансово-господарської діяльності із зазначенням: назв суб`єктів господарювання, сум грошових коштів, розпорядку зустрічей, переміщення та вартості продукції (фруктів та овочів) тощо на 7 арк.;

2. Блокнот чорного кольору «Raiffeisen BANK» з рукописними записами щодо ведення фінансово-господарської діяльності на 72 аркуші - 1 блокнот;

3. Чорнові роздруківки прибуткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 04.07.2023 №407, 05.07.2023 №413, 17.07.2023 №449, 25.07.2023 №481, 22.08.2023 №738, 25.08.2023 №751, 13.10.2023 №653 на 7 арк.;

4. Чорнові роздруківки видаткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 08.06.2023 №08/0623, 21.08.2023 №734, 18.10.2023 №944 на 3 арк.;

5. Чорнова роздруківка розрахунку під назвою: «Капуста пекінська під реалізацію» на 1 арк.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою представник ОСОБА_7 в інтересах власника майна ОСОБА_8 подав до суду апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про накладення арешту на майно.

Уважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді постановлена з порушенням норм чинного Кримінального процесуального кодексу України.

У мотивування апеляційної скарги зазначає, що ухвалою від 11 червня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва задовольнив клопотання прокурора Київської обласної прокуратури про накладення арешту на теж саме майно, вилучення якого було схвалено ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року про надання дозволу на обшук.

Посилаючись на положення частини п`ятої статті 171 КПК України та правову позицію Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловлену у постанові від 23 січня 2020 року у справі №457/1485/13-к, вказує, що накладення арешту на речі та документи, на відшукання яких наданий дозвіл в ухвалі про проведення обшуку, КПК України не передбачає.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження посилається на те, що суд першої інстанції 11 червня 2025 року обмежився складанням та оголошенням резолютивної частини ухвали, оскільки складення судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, та датою проголошення повного тексту ухвали суд визначив 16 червня 2025 року, при цьому повний текст оскаржуваної ухвали був отриманий адвокатом ОСОБА_7 01 липня 2025 року, що підтверджується відповідною розпискою, яка наявна у матеріалах справи.

Власник майна та його представник у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені належним чином, з клопотанням про відкладення судового засідання не звертались.

З урахуванням положень частини першої статті 172, частини четвертої статті 405 КПК України, колегія суддів уважає за можливе проводити апеляційний розгляд у відсутності вказаних осіб.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши думку прокурора ОСОБА_6 , який проти задоволення апеляційної скарги заперечував та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно статей 7, 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» №1402-VIII від 02 червня 2016 року кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Доступність правосуддя для кожної особи забезпечується відповідно до Конституції України та в порядку, встановленому законами України.

Учасники справи, яка є предметом судового розгляду, та інші особи мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до вимог пункту 3 частини другої статті 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 частини третьої статті 395 КПК України якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом частини першої статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до вимог частини другої статті 113 КПК України, будь-яка процесуальна дія під час кримінального провадження має бути виконана без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

До поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження належать об`єктивні обставини, що перешкодили поданню апеляційної скарги у визначені законом строки.

Згідно матеріалів судової справи копія ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11 червня 2025 року адвокатом ОСОБА_7 отримана 01 липня 2025 року (а.с. 46).

Як зазначає апелянт, суд першої інстанції 11 червня 2025 року обмежився складанням та оголошенням резолютивної частини ухвали, оскільки складення судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, та датою проголошення повного тексту ухвали суд визначив 16 червня 2025 року, при цьому повний текст оскаржуваної ухвали був отриманий адвокатом ОСОБА_7 01 липня 2025 року, що підтверджується матеріалами справи.

З апеляційною скаргою представник ОСОБА_7 в інтересах власника майна ОСОБА_8 звернувся 03 липня 2025 року.

З урахуванням наведеного, строк на апеляційне оскарження апелянтом не пропущено, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як убачається з наданих суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження, Київською обласною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000131 від 03 квітня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 212 КК У країни.

Досудовим розслідуванням установлено, що група осіб, використовуючи реквізити ряду суб`єктів господарської діяльності, а саме: ТОВ «Міранта Форм» (код 42576008), ТОВ «Булон» (код 44851614), ТОВ «Томатті» (код 41378592), ТОВ «Проддо» (код 43815444), ТОВ «Брок-Консалтинг Бізнеси» (код 41221041), ТОВ «Фруленд Україна» (код 41357620), ТОВ «Ренет 17» (код 41378498), ТОВ «Українська Фруктова Компанія» (код 37627846), ТОВ «ЯП-Компані» (код 39254832), ТОВ «Фреш Продукт» (код 44690162), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278) та ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005), на території Київської області організували схему незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість, з метою ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Інструментом вчинення кримінальних правопорушень є «ризикові» суб`єкти господарювання, що здійснюють ввезення на митну територію України фруктів та овочів, які фактично реалізовуються кінцевим споживачам за готівкові кошти, без відображення даних операцій у податковому та бухгалтерському обліках.

При цьому, документальне оформлення реалізації цих товарів здійснюється шляхом реєстрації податкових накладних та/або на підставі договорів комісії, в адресу «транзитних» суб`єктів господарювання, які в подальшому, здійснюють формування податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки - «замовникам» протиправних послуг, шляхом постачання товарів, робіт (послуг), походження яких відсутнє та не прослідковується по ланцюгах постачання.

Під час досудового розслідування, відповідно до частини четвертої статті 22 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» Територіальним управління БЕБ у Київській області з використанням автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів і банків (баз) даних, користувачем яких є БЕБ, проведено дослідження фінансово-господарської діяльності визначених кримінальним провадженням суб`єктів господарювання та створено відповідні Аналітичні продукти.

Так, під час аналітичного дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552) за період 2022-2024 років встановлено порушення зазначеним суб`єктом п. 187.1 ст.187, п. 201.1, 201.7 ст. 201 Податкового Кодексу України в частині здійснення операцій з реалізації швидкопсувного товару (овочів та фруктів), за якими, ймовірно, не було складено податкові накладні та не відображено податкові зобов`язання з ПДВ за отриманими коштами у загальній сумі 36 400 379,12 грн, у тому числі ПДВ 6 066 729,85 грн то підтверджується висновком аналітика від 11 жовтня 2024 року №23.9/2/180- 24-А11.

Крім того, за результатами аналітичного дослідження (висновку аналітика) від 11 жовтня 2024 року №23.9/2/179-24-АГІ щодо фінансово-господарської діяльності ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) за період січень 2022 - вересень 2024 року встановлено порушення п. 187.1 ст.187, п. 201.1, 201.7 ст. 201 Податкового кодексу України в частині здійснення операцій з реалізації залишків швидкопсувного товару (овочів та фруктів) в кількості 4 132 232,45 кг за готівку без відображення у Єдиному реєстрі податкових накладних (податковій звітності з ПДВ) на загальну суму 252 632 285,52 грн, що призвело до ухилення від сплати ПДВ у сумі 42 105 380,54 грн.

Відповідно до аналітичного продукту (висновку аналітика) від 08 жовтня 2024 року №23.9/2/1 75-2.4-AП вбачається проведення ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278) протягом 2023-2024 років фінансово-господарських операцій з ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) на загальну суму 43 101 506,12 грн разом з ПДВ, що ймовірно мають безтоварний характер та здійснені з метою прикриття незаконної діяльності, спрямованої на отримання грошової винагороди, що призвели до ухилення від сплати ПДВ на загальну суму 7 183 584,35 грн, чим порушено п. 198.1. п. 198.6 ст. 198. п.201.4, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Крім того, проведеними слідчими (розшуковими) та оперативними діями встановлено, що ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278), ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005), ТОВ «ЯН- Компані» (код 39254832) є пов`язаними юридичними особами, задіяними у протиправній схемі з незаконного формування податкового кредиту з податку на додану вартість, з метою ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року у справі №760/12231/25 надано дозвіл групі детективів та прокурорів у кримінальному провадженні №0000131 від 03 квітня 2024 року на проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою відшукання та вилучення реєстраційних, статутних, організаційно-розпорядчих, бухгалтерських, податкових та фінансово-господарських документів ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278), ТОВ «ЯН-Компані» (код 39254832), ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) за період 2022-2024 років.

27 травня 2025 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РПОКПП НОМЕР_1 ), за результатами якого виявлено та вилучено:

1. Чорнові рукописні та друковані записи щодо ведення фінансово-господарської діяльності із зазначенням: назв суб`єктів господарювання, сум грошових коштів, розпорядку зустрічей, переміщення та вартості продукції (фруктів та овочів) тощо на 7 арк.;

2. Блокнот чорного кольору «Raiffeisen BANK» з рукописними записами щодо ведення фінансово-господарської діяльності на 72 аркуші - 1 блокнот;

3. Чорнові роздруківки прибуткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 04.07.2023 №407, 05.07.2023 №413, 17.07.2023 №449, 25.07.2023 №481, 22.08.2023 №738, 25.08.2023 №751, 13.10.2023 №653 на 7 арк.;

4. Чорнові роздруківки видаткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 08.06.2023 №08/0623, 21.08.2023 №734, 18.10.2023 №944 на 3 арк.;

5. Чорнова роздруківка розрахунку під назвою: «Капуста пекінська під реалізацію» на 1 арк.

Постановою детектива від 28 травня 2025 року вилучені речі та документи визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження.

29 травня 2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000131 від 03 квітня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11 червня 2025 року клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 про накладення арешту на майно - задоволено.

Накладено арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 27 травня 2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ), а саме:

1. Чорнові рукописні та друковані записи щодо ведення фінансово-господарської діяльності із зазначенням: назв суб`єктів господарювання, сум грошових коштів, розпорядку зустрічей, переміщення та вартості продукції (фруктів та овочів) тощо на 7 арк.;

2. Блокнот чорного кольору «Raiffeisen BANK» з рукописними записами щодо ведення фінансово-господарської діяльності на 72 аркуші - 1 блокнот;

3. Чорнові роздруківки прибуткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 04.07.2023 №407, 05.07.2023 №413, 17.07.2023 №449, 25.07.2023 №481, 22.08.2023 №738, 25.08.2023 №751, 13.10.2023 №653 на 7 арк.;

4. Чорнові роздруківки видаткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 08.06.2023 №08/0623, 21.08.2023 №734, 18.10.2023 №944 на 3 арк.;

5. Чорнова роздруківка розрахунку під назвою: «Капуста пекінська під реалізацію» на 1 арк.

З таким висновком слідчого судді суду першої інстанції погоджується і колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини п`ятої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За змістом частини десятої статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Як установлено під час апеляційного розгляду, слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог статей 131-132, 170-173 КПК України, задовольнив клопотання прокурора про накладення арешту на зазначені у клопотанні документи та речі, які було виявлено та вилучено в ході проведеного обшуку 27 травня 2025 року на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 , з тих підстав, що вилучені речі та документи мають значення для кримінального провадження та можуть бути використані, як предмет доказування, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можливо використати як доказ фактів та обставин, що досліджуються у ході досудового розслідування, тобто відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

Дослідивши матеріали поданого клопотання про накладення арешту на майно колегія вважає, що прокурором у клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать, що вказане у клопотанні майно має відношення до кримінального провадження та може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на наведене та враховуючи, що слідчим суддею першої інстанції ретельно перевірено майно, на яке прокурор просив накласти арешт і його відношення до матеріалів кримінального провадження, колегія суддів уважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вищезазначене майно, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що ненакладення арешту може призвести до його пошкодження, псування, знищення чи відчуження.

Таким чином, колегія суддів уважає, що слідчий суддя обґрунтовано, у відповідності до вимог статей 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на вищезазначене майно, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Викладені в апеляційній скарзі доводи про те, що ухвалою від 11 червня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва задовольнив клопотання прокурора Київської обласної прокуратури про накладення арешту на теж саме майно, вилучення якого було схвалено ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року про надання дозволу на обшук, що не передбачено КПК України, не заслуговують на увагу суду та ґрунтуються на власному тлумачення скаржником норм процесуального права, з огляду на наступне.

Відповідно до частини сьомої статті 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Таким чином, як убачається з положень частини сьомої статті 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення володільця майна, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися ним до вирішення судом питання про арешт майна або його повернення, або ж його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час затримання особи, обшуку, огляду.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) є засобами чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, аналізуючи вказані положення, законом прямо передбачено можливість звернення, зокрема прокурора, до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, тимчасово вилученого під час обшуку, здійснюваного на підставі ухвали слідчого судді.

Матеріалами судової справи встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року у справі №760/12231/25 надано дозвіл групі детективів та прокурорів у кримінальному провадженні № 0000131 від 03 квітня 2024 року на проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), з метою відшукання та вилучення реєстраційних, статутних, організаційно-розпорядчих, бухгалтерських, податкових та фінансово-господарських документів ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147), ТОВ «Фреш Трейд Компані» (код 43896552), ТОВ «ЮА Торгпром» (код 45129278), ТОВ «ЯН-Компані» (код 39254832), ТОВ «Фуд Торг ЮА» (код 45203005) за період 2022-2024 років, зокрема: договорів із додатками, видаткових накладних, рахунків, рахунків-фактур, актів прийому-передачі, товарно-транспортних накладних, платіжних доручень, банківських документів щодо проведених розрахунків, податкових накладних, документів щодо якості та походження товарів, листування, документів щодо розміру фактично отриманих доходів, платіжних карток, засобів доступу до банківських рахунків, які використовувалися в злочинній схемі, документів з переведення грошових коштів за межі України, документів що свідчать про фактичні обсяги реалізованих товарів за необліковані готівкові кошти, не облікованого товару, квитанцій, чорнових записів, зошитів, блокнотів, документів щодо проведення митного оформлення товарів, митних декларацій, вантажно-митних декларацій із додатками, міжнародних товарно-транспортних накладних, інвойсів, незаповнених документів із відтисками печаток та штампів, головних книг, журналів в`їзду-виїзду автотранспорту, журналів-ордерів, виписок банку, кадрових документів, наказів на призначення, трудових договорів, трудових контрактів, відомостей про нарахування заробітної плати, актів приймання-передачі товарів, не облікованих товаро-матеріальних цінностей, документів складського обліку; комп`ютерної техніки та оргтехніки; електронних носіїв інформації (у тому числі системних блоків, серверних блоків, флеш-карток, CD та DVD дисків, жорстких дисків, відео-записуючих пристроїв, мобільних телефонів, планшетів, ноутбуків, тощо) з можливістю здійснення копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих), системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах, із залученням спеціаліста.

Отже, в указаній ухвалі Солом`янського районного суду м. Києва від 07 травня 2025 року у справі №760/12231/25 слідчим суддею наведено загальне визначення майна, для відшукання та вилучення якого надано дозвіл на обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_10 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без будь-якої конкретизації виду, типу, назви, дати, номеру, кольору, кількості та інших характеризуючих індивідуальних ознак документів та предметів, дозвіл на виявлення та вилучення яких було надано.

Таким чином, зважаючи на те, що необхідність в арешті майна виникла з тих підстав, що вилучені речі та документи мають значення для кримінального провадження та можуть бути використані, як предмет доказування, оскільки вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можливо використати як доказ фактів та обставин, що досліджуються у ході досудового розслідування, тобто відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів, що згідно статті 173 КПК України дає підстави для його арешту як речового доказу з метою збереження та досягнення дієвості цього провадження, при цьому постановою детектива від 28 травня 2025 року вилучені в ході проведення обшуку документи та речі, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000131 від 03 квітня 2024 року, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для накладення арешту на майно, вилучене в ході проведення обшуку 27 травня 2025 року за адресою: АДРЕСА_1 , яка фактично використовується виконавчим директором ТОВ «Макі-Трейд» (код 41857147) ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 ), а саме: чорнові рукописні та друковані записи щодо ведення фінансово-господарської діяльності із зазначенням: назв суб`єктів господарювання, сум грошових коштів, розпорядку зустрічей, переміщення та вартості продукції (фруктів та овочів) тощо на 7 арк.; блокнот чорного кольору «Raiffeisen BANK» з рукописними записами щодо ведення фінансово-господарської діяльності на 72 аркуші - 1 блокнот; чорнові роздруківки прибуткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 04.07.2023 №407, 05.07.2023 №413, 17.07.2023 №449, 25.07.2023 №481, 22.08.2023 №738, 25.08.2023 №751, 13.10.2023 №653 на 7 арк.; чорнові роздруківки видаткових накладних ТОВ «Макі-Трейд» (Киевская область, г. Вишневое): від 08.06.2023 №08/0623, 21.08.2023 №734, 18.10.2023 №944 на 3 арк.; чорнова роздруківка розрахунку під назвою: «Капуста пекінська під реалізацію» на 1 арк.

З огляду на положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Незастосування у даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до знищення доказів у провадженні і таким чином позбавить реалізацію мети досудового розслідування та дотримання завдання арешту майна, передбаченого частиною першою статті 170 КПК України.

Сукупність долучених до клопотання прокурора матеріалів та викладені у клопотанні обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, колегією суддів не встановлено.

Посилання скаржника на правову позицію Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловлену у постанові від 23 січня 2020 року у справі №457/1485/13-к, є необґрунтованими, з огляду на те, що обставини даної справи та справи, яка розглядалась Верховним Судом, не є тотожними.

Ухвала слідчого судді відповідає вимогам частини п`ятої статті 173, статті 372 КПК України та містить у собі підстави та мотиви прийнятого рішення.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією не встановлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що слідчим суддею рішення прийнято у відповідності до вимог закону, слідчий суддя при розгляді клопотання з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись статтями 170, 171, 173, 376, 407, 418, 422 КПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_7 в інтересах власника майна ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 11 червня 2025 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4