Справа № 538/1739/25
Провадження по справі №1-кс/538/72/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м.Лохвиця

Лохвицький районний суд Полтавської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Лохвиця, заяву про самовідвід судді Лохвицького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в :

12 вересня 2025 року до Лохвицького районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури про закриття кримінального провадження № 0000156 від 05.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.271 КК України, через не встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності (справа № 538/1739/25, провадження № 1-кп/538/235/25).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2025 вказане клопотання було розподілено судді Лохвицького районного суду Полтавської області ОСОБА_3

16 вересня 2025 року до суду надійшла заява судді ОСОБА_3 про самовідвід, яка шляхом автоматизованого розподілу справ між суддями передана на розгляд судді цього ж суду ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви суддя ОСОБА_3 посилається на те, що згідно протоколу про автоматизований розподіл судових справ між суддями від 12.09.2025 їй передано на розгляд справу № 538/1739/25 (провадження № 1-кп/538/235/25) клопотання прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури про закриття кримінального провадження № 0000156 від 05.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.271 КК України, через не встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Із звіту про автоматизований розподіл вказаної судової справи між суддями від 12.09.2025 вбачається, що коефіцієнт адміністративних посад (далі-КАП) судді ОСОБА_3 в період з 01.01.2025 до 12.09.2025 становить - 0,90.

Проте, згідно рішення зборів суддів Лохвицького районного суду від 11.09.2025 її звільнено з адміністративної посади голови суду у зв`язку зі складенням повноважень за заявою відповідно до ч. 5 ст. 20 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і її повноваження, як голови суду, припинені.

З огляду на це вважає, що розподіл відповідної справи відбувся з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи.

Учасники справи повідомлялись про час та місце розгляду заяви про самовідвід.

Прокурор подала до суду заяву, в якій просить при розгляді заяви про самовідвід прийняти рішення на розсуд суду.

Перевіривши доводи, викладені у заяві, та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини другої статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Відповідно до частини четвертої статті 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно частини першої статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК України) у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

Частиною дванадцятою статті 35 КПК України передбачено, що особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктами 2.3.14. та 2.3.15. Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі-Положення), затвердженого рішенням Ради суддів України від 11.11.2024 № 39 і погодженого наказом Державної судової адміністрації України від 29.11.2024 № 529, та Засад використання автоматизованої системи документообігу Лохвицького районного суду Полтавської області (далі-Засад), затверджених рішенням зборів суддів від 31.03.2025, визначено, що збори суддів відповідного суду мають право зменшити навантаження щодо розгляду справ на суддів, які обіймають адміністративні посади в суді або виконують інші обов`язки, не пов`язані із здійсненням правосуддя (секретаря судової палати, секретаря Пленуму, вченого секретаря НКР та судді, визначеного доповідачем щодо проекту постанови Пленуму або довідки про вивчення чи узагальнення судової практики, а також є членами Ради суддів України або здійснюють науково-викладацьку діяльність у Національній школі суддів України), але не більш ніж на шістдесят відсотків порівняно з навантаженням інших суддів.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати необхідність врахування при розрахунку коефіцієнта навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи днів, у які не розподіляються щодо конкретного судді судові справи.

Згідно пункту 2.3.17. Положення та пункту 2.3.18 Засад зміни до налаштувань автоматизованої системи вносяться не пізніше одного робочого дня, що передує даті їх застосування, визначеній зборами суддів відповідного суду.

Крім того, пунктом 2.8.1. відповідного Положення та Засад передбачено, що електронні примірники рішень (витягів з рішень) зборів суддів, що впливають на функціонування автоматизованої системи, зберігається в автоматизованій системі в стані "Оригінал" після їх підписання автором (авторами) чи у визначених законодавством випадках електронний примірник документа може бути підписано уповноваженою особою.

У такий спосіб створюються оригінали електронних документів суду, які зберігаються в базі даних автоматизованої системи документообігу суду та надсилаються в автоматичному режимі до центральної бази даних автоматизованої системи.

У матеріалах справи та згідно інформації, наданої керівником апарату суду, вбачається, що відповідне рішення зборів суддів від 11 вересня 2025 року про звільнення з адміністративної посади голови суду судді ОСОБА_3 відсутнє, до відома не доводилося та не доручалося для виконання, в автоматизованій системі документообігу Лохвицького районного суду також відсутній електронний примірник вказаного рішення.

Частиною одинадцятою статті 128 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що збори суддів приймають рішення.

Пунктом 4.11 Положення про збори суддів Лохвицького районного суду Полтавської області (далі-Положення про збори суддів), затвердженого рішенням зборів суддів від 30.04.2024 № 1, передбачено, що головуючий на зборах, окрім іншого, підписує протокол зборів і рішення зборів.

Секретар зборів, згідно абзацу 6 пункту 4.12 Положення про збори суддів підписує протокол і рішення зборів.

В абзаці 1 пункту 4.43 Положення про збори суддів зазначено, що прийняте за наслідками голосування рішення зборів підписується головуючим на зборах та секретарем зборів.

Із змісту абзацу 3 пункту 4.43 Положення про зборів суддів висновується, щорішення зборів набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інше не зазначено в рішенні, та є обов`язковими для суддів та працівників апарату суду.

До того ж, прийняті рішення у необхідних випадках доводяться до відома осіб, запрошених на збори суддів, або направляються відповідним органам державної влади, органам місцевого самоврядування та посадовим особам, а також, за рішенням зборів, доводяться до відома засобів масової інформації (підпункт 4.45 пункту 4 Типового положення про збори суддів, підпункт 4.45 пункту 4 Положення про збори суддів).

Як вбачається із вказаних норм, за приписами Типового положення про збори суддів та Положення про збори суддів, повинен бути оформлений з цього питання індивідуально правовий акт, тобто рішення.

Одночасно, згідно пункту 39 постанови Великої Палати Верховного Суду в справі № 2040/6074/18 (провадження № 11-124апп19) висновується, що індивідуально-правові акти як результати правозастосування адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; вміщують індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Конституційного Суду України щодо правових актів, викладеній в абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини рішення від 23 червня 1997 року № 2-зп, яка полягає в тому, що «за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію».

У цьому випадку індивідуально правовий акт може бути виражений тільки у письмовій формі, як це передбачено нормами Типового положення про збори суддів та Положення про збори суддів. Рішення, виражене в усній чи конклюдентній формі, неможливо надати для виконання.

До того ж, рішення зборів суддів та протокол зборів суддів зовсім різні за змістом та суттю документи.

Так, термін «рішення» поміж іншого означає постанова, розпорядження, резолюція, рішення органу, зборів тощо. У Словнику української мови (том 8, 1977. - Стор. 581) рішення визначається як вирок суду, постанова, розпорядження якої-небудь організації, зборів і т. ін.

Протокол - це один з найпоширеніших документів колегіальних органів, у якому фіксують хід і результати проведення зборів, конференцій, засідань, нарад. У протоколах відображаються всі виступи з питань, що розглядаються, і рішення, ухвалені в результаті обговорення проблем.

Тобто, за своєю суттю фіксація ходу зборів не може вважатися власне рішенням, позаяк протокол не є індивідуально - правовим актом і у цьому разі не виникають, не змінюються та не припиняються відповідні правові відносини.

А тому, враховуючи вище зазначене, а також відсутність відповідного рішення зборів суддів про звільнення з адміністративної посади голови суду судді ОСОБА_3 , у відповідальних працівників апарату суду не було правових підстав для внесення відповідної інформації до автоматизованої системи документообігу суду щодо зміни коефіцієнта навантаження судді ОСОБА_3 , зокрема коефіцієнта адміністративних посад для судді з 0,90 на 1,00, а з огляду на це і відсутні порушення порядку визначення судді для розгляду вказаної справи.

За таких обставин, заява судді ОСОБА_3 про самовідвід задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 76, 81, 82 КПК України, Закону України "Про судоустрій та статус суддів", суд,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви судді Лохвицького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 про самовідвід у справі № 538/1739/25 (провадження № 1-кс/538/72/25) за клопотанням прокурора Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури про закриття кримінального провадження № 0000156 від 05.08.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.271 КК України, через не встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності (справа № 538/1739/25, провадження № 1-кп/538/235/25) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4