Справа №443/1819/24
Провадження №1-кс/443/93/25
УХВАЛА

судового засідання

06 серпня 2025 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №443/1819/24 стосовно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 336 КК України,

встановив:

Заявник адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву про відвід судді Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №443/1819/24 стосовно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 336 КК України.

В обґрунтування заяви покликається на те, що 14.11.2024 ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні вину визнав повністю та розкаявся. Але 13.01.2025 Жидачівський районний суд Львівської області відмовив у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку із зміною обстановки. 30.06.2025 Жидачівський районний суд Львівської області відмовив в задоволенні клопотання захисника про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи. У період травень-червень 2025р. стороні захисту відмовлено у виклику судового експерта, який проводив почеркознавче дослідження, та у виклику в якості свідка слідчого ОСОБА_6 , яка проводила досудове розслідування. Судом у період лютий-березень 2025 року відмовлено захисту у витребуванні документів у якості доказів. Судом у період червня 2025 року відмовлено захисту в задоволенні клопотання про дослідження копії корінця повістки і самої повістки та визнання недопустимими оригіналу повістки на відправку, які відрізняються між собою. Натомість суд позадовольняв всі клопотання сторони обвинувачення. Фактично судом здійснюється неповнота судового розгляду, що є підставою для скасування судового рішення.

Особа, яка подала скаргу, у судове засідання не прибув, однак подав до суду клопотання про розгляд заяви за його відсутності.

Прокурор та суддя, стосовно якого вирішується питання відводу, у судове засідання не прибули.

За наведених обставин та зважаючи на те, що неявка сторін у судове засідання не перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статті 81 та частини 4 статті 107 КПК України проводить розгляд справи за відсутності учасників судового провадження та без здійснення фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Суд, вивчивши викладені у заяві про відвід судді ОСОБА_4 аргументи, доходить такого висновку.

Відповідно до приписів статті 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (далі Закон №1402-VIII) здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Нормою статті 48 Закону №1402-VIII передбачено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Статтею 75 КПК України передбачено підстави, наявність хоча б однієї з яких виключає можливість участі судді в кримінальному провадженні.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Передбачений цією нормою перелік підстав для відводу судді є вичерпний.

Приписами частини 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Так, у справі за заявою «Мироненко і Мартенко проти України» (Заява №4785/02), Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності суду має визначатися для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див. у справі «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та сутність, що свідчать про те, що суд є безстороннім (див. у справі «Пуллар проти Сполученого королівства»). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Надаючи оцінку аргументам заявника, суд зазначає, що наведені ним аргументи щодо ухвалення суддею рішень та вчинення процесуальних дій всупереч вимогам КПК України ґрунтуються на суб`єктивному бачені та оцінці заявником обставин кримінального провадження. Суд першої інстанції не наділений повноваженнями надавати оцінку законності ухвалених судом рішень чи вчинених ним процесуальних дій, оскільки такими повноваженнями наділені виключно суд апеляційної та касаційної інстанцій. Суд звертає увагу на те, що виходячи із правових норм, закріплених в статтях 75, 76 КПК України, статтях 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», статтях 126, 129 Конституцій України, рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися в апеляційному та касаційному порядку і не є підставою для відводу судді у справі. Інших аргументів щодо наявності обставин, передбачених статтею 75 КПК України, заявником не наведено.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на те, що наведені заявником обставини не можуть бути підставою для відводу судді у зазначеному кримінальному провадженні, а також з огляду на відсутність будь-яких доказів, що вказували б на необ`єктивність чи упередженість судді ОСОБА_4 при розгляді цього кримінального провадження або породжували обґрунтовані сумніви щодо його неупередженості чи об`єктивності, тому суд вважає, що відсутні підстави для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 .

Керуючись статтями 75, 80, 81, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №443/1819/24 стосовно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 336 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1