Справа № 297/3419/24
УХВАЛА

28 квітня 2025 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , захисника обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000830 від 01 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

28.04.2025 року до Берегівського районного суду надійшла заява захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід головуючого судді Ільтьо у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000830 від 01 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Заява про відвід судді мотивована тим, що в судовому засіданні 24.04.2025 року захисником ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_6 в порядку ст.ст. 332, 333, 363 КПК України заявлено клопотання про призначення в даній кримінальній справі судово-медичної (токсикологічної) експертизи і проведення для цього окремих слідчих дій (медичного освідування ОСОБА_5 для відібрання від нього біологічних зразків зрізів нігтів з пальців рук та ніг). У задоволенні вказаного клопотання ухвалою суду від 24.04.2025 року відмовлено, мотиви вказаної ухвали суду невідомі стороні захисту, позаяк проголошення повного тексту даного судового рішення відбудеться о 14.00 год. 28.04.2025 року. Головуючий суддя ОСОБА_10 допустив обмеження прав сторони захисту, що дає підстави сумніватися в його неупередженості та об`єктивності під час розгляду даного кримінального провадження.

Так, із відеозапису судового засідання від 24.04.2025 року вбачається, що суддя ОСОБА_10 не дав адвокату ОСОБА_6 завершити виступ на підтримання аргументів і доводів щодо підставності клопотання та відхилення доводів опонентів і під час виступу захисника оголосив про вихід суду до нарадчої кімнати для прийняття рішення за вказаним клопотанням.

Крім того, клопотання захисника ОСОБА_6 , подане в судовому засіданні 24.04.2025 року є досить об`ємним і в ньому здійснено посилання на відповідні докази, які вже досліджувались судом в різних судових засіданнях під час розгляду вказаного кримінального провадження. Однак, як видно із журналу судового засідання від 24.04.2025 року суд видалився до нарадчої кімнати о 14:52:52 год. і повернувся для проголошення вступної і резолютивної частини ухвали о 15:01:35 год., тобто суд перебував в нарадчій кімнаті менше дев`яти хвилин, що, зважаючи на обсяг клопотання, поданого стороною захисту, а також час, який суду необхідно було витратити на написання вступної і резолютивної частин ухвали про відмову в його задоволенні, явно свідчать про те, що суд навіть фізично не мав змоги прочитати клопотання сторони захисту.

Отже, вказані вище обставини, на думку сторони захисту, є підтвердженням наявності обгрунтованого сумніву в неупередженості та об`єктивності судді Берегівського районного суду ОСОБА_10 під час розгляду даного кримінального провадження.

Захисник ОСОБА_6 підтримала подану заяву про відвід з підстав наведених в ній та вважала, що поверхневе дослідження поданого нею клопотання про призначення в даній кримінальній справі судово-медичної (токсикологічної) експертизи, знаходження судді ОСОБА_10 в нарадчій кімнаті тривалістю 9 хвилин викликає сумніви в його безсторонності та його поведінка свідчить про прихильність до сторони обвинувачення.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вважав, що суддя ОСОБА_10 розглянув клопотання згідно вимог КПК України. КПК України не передбачає тривалість знаходження судді у нарадчій кімнаті. Метою подання заяви про відвід є затягування розгляду кримінального провадження та підстави для її задоволення відсутні.

Прокурор ОСОБА_4 підтримав позицію прокурора ОСОБА_3 , зазначивши, що швидкість та оперативність прийняття судового рішення входить в обов`язки судді.

Захисник обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 залишив вирішення даного питання на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив задовольнити заяву про відвід.

Обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в судове засідання не з`явились, клопотання про участь у розгляді заяви про відвід не подали.

Головуючий ОСОБА_10 в судове засідання також не з`явився.

Перевіривши необхідні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні Берегівського районного суду - головуючого судді ОСОБА_10 знаходиться на розгляді кримінальне провадження № 0000830 від 01 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

28.04.2025 року захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 подала заяву про відвід судді ОСОБА_10 ..

Захисник ОСОБА_6 під час судового розгляду в суді першої інстанції не позбавлена можливості при здійсненні свого захисту заявляти клопотання, подавати письмові заяви під час судового розгляду кримінального провадження у вчиненні кримінального правопорушення якого обвинувачується її підзахисний на обґрунтування своєї позиції захисту.

Суд першої інстанції зобов`язаний відповідно до статті 22 КПК забезпечити реалізацію сторонами їхніх процесуальних прав і має повноваження, за наявності переконливих аргументів сторони захисту, перевірити заяву захисника та забезпечити можливість стороні захисту належно представити свою позицію.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Отже, заявлення відводу судді у судовому засіданні є процесуальним правом учасників справи.

Однак для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави. Незалежність і недоторканність суддів гарантуються статтями 126 та 129 Конституції України.

Згідно зі ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом. Суддя зобов`язаний звернутися з повідомленням про втручання в його діяльність як судді щодо здійснення правосуддя до Вищої ради правосуддя та до Генерального прокурора.

У п. п. 49, 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини "Білуха проти України" від 09.11.2006 (заява N 33949/02) зазначається, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Захисник ОСОБА_6 одним із аргументів заявленого відводу судді ОСОБА_10 наводить те, що у задоволенні поданого нею клопотання про призначення судово-медичної (токсикологічної) експертизи ухвалою суду від 24.04.2025 року відмовлено, мотиви вказаної ухвали суду невідомі стороні захисту, позаяк проголошення повного тексту даного судового рішення відбудеться о 14.00 год. 28.04.2025 року.

Однак прийняття суддею того чи іншого процесуального рішення, зокрема й оцінки доводів та доказів не може свідчити про наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, навіть у разі коли сторона (сторони) не вдоволена прийнятим рішенням.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді. Сама ж по собі незгода з діями судді у провадженні чи постановленими ним процесуальними рішеннями не є підставою його відводу. У справі N 826/14033/17 в ухвалі від 03.07.2019 року Верховний Суд сформував позицію про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Обвинувачений, відповідно до КПК України, наділений правом оскарження рішення суду, в разі незгоди з ним.

Суд вважає, що зазначені захисником обставини не можуть вважатись такими, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, оскільки вони не передбачені ст. 75 КК України.

Виключно законами України визначаються судоустрій та судочинство. Порядок здійснення правосуддя регламентується відповідним процесуальним законодавством України. Процесуальні акти і дії суддів, які стосуються вирішення питань підвідомчості судам спорів, порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судовий розгляд справ та прийняття у них судових рішень належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України.

При розгляді заяви про відвід, суд не вправі оцінювати законність судового рішення та перевіряти його правовий зміст. Виключне право перевіряти законність та обґрунтованість судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством.

Іншим аргументом заявленного відводу захисник ОСОБА_6 наводить те, що суддя ОСОБА_10 перебував в нарадчій кімнаті менше дев`яти хвилин, що, зважаючи на обсяг клопотання, поданого стороною захисту, а також час, який суду необхідно було витратити на написання вступної і резолютивної частин ухвали про відмову в його задоволенні, явно свідчать про те, що суд навіть фізично не мав змоги прочитати клопотання сторони захисту.

Проте тривалість знаходження судді в нарадчій кімнаті не впливає на законність прийнятого ним рішення та не може свідчити про його упередженість.

Пункт 21 частини 1 статті 7 КПК України передбачає, що до загальних засад кримінального провадження відносять розумність строків.

Відповідно до ст. 28 КПК України кримінальне провадження має здійснюватися упродовж розумного строку.

Строк перебування в нарадчій кімнаті прямо законом не регламентується, але з огляду на принцип розумності строків, цей період не повинен бути надмірно тривалим без належних причин.

Також суд дослідив аудіо та відеозапис судового засідання у даному кримінальному провадженні від 24.04.2025 року тривалістю 2 хвилини при викладені додаткових пояснень захисником ОСОБА_6 та в даному випадку також не вбачає підстав для відводу судді ОСОБА_10 , оскільки до цього головуючий вже заслухав позицію захисника ОСОБА_6 з приводу поданого нею клопотання.

Таким чином, суд вважає, що підстави, визначені КПК України, для відводу судді відсутні, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 80, 81, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000830 від 01 квітня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_11