Справа №366/1203/25
Провадження №1-кс/366/276/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.05.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному проваджені №0000027, відомості про яке внесено до ЄРДР 29.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням, у якому просив накласти арешт на тимчасово вилучене майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а саме на:

гумовий човен «KOLIBRI» К-280Т з комплектуючими до нього: двома веслами, червоним насосом; двох дощечок сидінь; чотирьох дощечок дна човна;

три сітки загальною довжиною 80 м: одна розміром вічка 60 мм, дві розміром вічка 50 мм;

чоловічу куртку темного відтінку з жовтими вставками та червоним капюшоном, що була одягнена на ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що 29.04.2025 року о 09 годині 36 хвилин до чергової частини Відділення поліції N? 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення через спецлінію «102» від старшого о/у ДПСУ ОСОБА_4 про те, що під час відпрацювання акваторії р. Уж неподалік с. Мотійки, Коростенського району, Житомирської області 29.04.2025 року близько 09 години 20 хвилин на території Чорнобильського радіаційно екологічно-біосферного заповідника було виявлено ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 жителя АДРЕСА_1 , який забороненими засобами лову (сітки вічком 40 та 50 мм.) та гумового човна марки «Колібри» в нерестовий період без будь-якого дозволу контролюючих органів здійснював вилов риби, а саме в незаконний спосіб добув: Лин - 9 шт.; Карась сріблястий - 5 шт.; щука - 6 шт.; Підлящ - 1 шт.; Язь - 2 шт.; Сазан - 2 шт; Плотва 1 Шт. Загалом незаконними діями ОСОБА_3 незаконно здобув двадцять п?ять екземплярів риби.

Виїздом на місце події було встановлено, що 29.04.2025 року близько 08: 00 годині маючи злочинний умисел на незаконний вилов риби в річці «Уж» що знаходиться в зоні радіаційного забруднення яка постраждала внаслідок аварії на Чорнобильській АВС, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пішов річку Уж в районі Чорнобильського заповідника, 1-квартал, 1-відділ, Поліського ПНДВ, кординати 51,2638588, 29.2729338 на відстані одного кілометру від відселеного села «Тараси», потім за допомогою гумового човна «KOLIBRI», моделі К-280T під час весняного нересту якій розпочався з 01.04.2025 року і під час якого вихід на воду на човнах, вилов риби заборонено, але він проігнорував цей факт і вийшов на воду та в річці Уж використовуючи три сітки довжиною 80 метрів, розміром вічка 60 міліметрів одна сітка, розміром вічка 50 міліметрів дві сітки, які зроблені з жилки, виловили 5 товщі води двадцять п?ять рибин видів: Лин - 9 шт., Карась - 5 шт., Карп - 2 шт., Плотва - 1шт., Язь - 1шт., Підлящ - 1 шт., Щука - 6 шт. чим порушив вимоги п. 7 ст. 12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи», відповідно до якого в зонах відчуження та безумовного обов?язкового відселення забороняється спортивне та промислове рибальство; п.10.1 «Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об?єктах України», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N? 33 від 18.03.1999, відповідно до якого забороняється промисел протягом усього року у дніпровських водосховищах та річках, що в них впадають; п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N? 19 від 15.02.1999, відповідно до якого забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань).

Прокурор зазначає, що тимчасово вилучене майно є речовим доказом, оскільки підпадає під знаряддя вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Прокурор у судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, подане ним клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Особа, у якої тимчасово вилучено майно, ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду. З метою дотримання строків розгляду клопотання, судом здійснювались виклики ОСОБА_3 у судове засідання шляхом телефонних дзвінків, однак він на дзвінки не відповідав. Додатково, з метою його сповіщення про виклик до суду, останньому надіслана судова повістка про виклик у формі СМС-повідомлення, яку він отримав.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про вжиття всіх можливих заходів щодо виклику особи у судове засідання з урахуванням вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, тому розгляд клопотання можливо провести без участі ОСОБА_3 .

У зв`язку з неявкою учасників справи, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання не здійснювалось.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з положеннями ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання подане прокурором з метою збереження речових доказів.

За ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

З урахуванням долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження, слідчим суддею встановлено, що СД ВП № 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 000027 від 29.04.2025 за ч. 1 ст. 249 КК України.

29.04.2025 року о 09 годині 36 хвилин до чергової частини Відділення поліції N? 3 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення через спецлінію «102» від старшого о/у ДПСУ ОСОБА_4 про те, що під час відпрацювання акваторії р. Уж неподалік с. Мотійки, Коростенського району, Житомирської області 29.04.2025 року близько 09 години 20 хвилин на території Чорнобильського радіаційно екологічно-біосферного заповідника було виявлено ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 жителя АДРЕСА_1 , який забороненими засобами лову (сітки вічком 40 та 50 мм.) та гумового човна марки «Колібри» в нерестовий період без будь-якого дозволу контролюючих органів здійснював вилов риби, а саме в незаконний спосіб добув: Лин - 9 шт.; Карась сріблястий - 5 шт.; щука - 6 шт.; Підлящ - 1 шт.; Язь - 2 шт.; Сазан - 2 шт; Плотва 1 Шт. Загалом незаконними діями ОСОБА_3 незаконно здобув двадцять п?ять екземплярів риби.

Виїздом на місце події було встановлено, що 29.04.2025 року близько 08: 00 годині маючи злочинний умисел на незаконний вилов риби в річці «Уж» що знаходиться в зоні радіаційного забруднення яка постраждала внаслідок аварії на Чорнобильській АВС, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пішов річку Уж в районі Чорнобильського заповідника, 1-квартал, 1-відділ, Поліського ПНДВ, кординати 51,2638588, 29.2729338 на відстані одного кілометру від відселеного села «Тараси», потім за допомогою гумового човна «KOLIBRI», моделі К-280T під час весняного нересту якій розпочався з 01.04.2025 року і під час якого вихід на воду на човнах, вилов риби заборонено, але він проігнорував цей факт і вийшов на воду та в річці Уж використовуючи три сітки довжиною 80 метрів, розміром вічка 60 міліметрів одна сітка, розміром вічка 50 міліметрів дві сітки, які зроблені з жилки, виловили 5 товщі води двадцять п?ять рибин видів: Лин - 9 шт., Карась - 5 шт., Карп - 2 шт., Плотва - 1шт., Язь - 1шт., Підлящ - 1 шт., Щука - 6 шт. чим порушив вимоги п. 7 ст. 12 Закону України «Про правовий режим території, що зазнала забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи», відповідно до якого в зонах відчуження та безумовного обов?язкового відселення забороняється спортивне та промислове рибальство; п.10.1 «Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об?єктах України», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N? 33 від 18.03.1999, відповідно до якого забороняється промисел протягом усього року у дніпровських водосховищах та річках, що в них впадають; п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N? 19 від 15.02.1999, відповідно до якого забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань).

29.04.2025 відомості про цю подію внесені в ЄРДР за ч. 1 ст. 249 КК України.

29.04.2025 постановою дізнавача ОСОБА_5 вище перелічене у цій ухвалі тимчасово вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З урахуванням клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність прокурором тієї обставини, що тимчасово вилучене майно (човен з приладдям, одяг та сітки) мають доказове значення у кримінальному провадженні, а тому є речовими доказами.

Також прокурором доведено, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт до тимчасово вилученого майна, може призвести до приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, що негативно вплине на його подальше досудове розслідування.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на встановлені обставини справи, на тимчасово вилучене майно слід накласти арешт шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, залишивши його у розпорядженні органу досудового розслідування.

Таким спосіб накладення арешту на тимчасово вилучене майно не призведе до зупинення та надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Крім цього, саме такий спосіб арешту тимчасово вилученого майна на переконання судді є необхідним для виконання завдань КПК України, зокрема він унеможливить приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження знарядь лову як речових доказів у кримінальному провадженні, при цьому такий арешт буде спів розмірним обмеженню права власності завданням кримінального провадження.

З огляду на викладене, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 167, 170-172, 173, 174, 369, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 29.04.2025 на березі річки «Уж», що на території Поліського ПНДВ Чорнобильського заповідника, а саме на:

гумовий човен «KOLIBRI» К-280Т з комплектуючими до нього: двома веслами, червоним насосом; двох дощечок сидінь; чотирьох дощечок дна човна;

три сітки загальною довжиною 80 м: одна розміром вічка 60 мм, дві розміром вічка 50 мм;

чоловічу куртку темного відтінку з жовтими вставками та червоним капюшоном, що була одягнена на ОСОБА_3 .

Перелічене майно залишити у розпорядженні органу досудового розслідування.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на процесуального прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвалу про арешт майна передати для виконання уповноваженому на це органу, вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1