Справа № 502/1181/25
УХВАЛА

19 серпня 2025 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області

у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

обвинуваченого ОСОБА_3

в режимі відеоконференції:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань

за № 0000203 від 09.02.2025 р. відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 обвинувачується у тому, що він, будучи військовослужбовцем за контрактом в/ч НОМЕР_1 , 09.02.2025, приблизно о 02:00, перебуваючи на території бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованої по АДРЕСА_2 , де також біля входу на території вказаної бази відпочинку перебував військовослужбовець НОМЕР_2 Прикордонного загону ОСОБА_6 , на ґрунті раптово виниклої особистої неприязні до останнього, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків у виді смерті у результаті своїх дій та бажаючи їх настання, здійснив з наявного у нього автомата АК-74 № НОМЕР_3 калібру 5.45 мм два постріли, а саме 1 в праву ногу та 1 в праву частину грудної клітини потерпілого ОСОБА_6 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді: вогнепального наскрізного кульового проникаючого поранення правої половини грудної клітини з ушкодженням 6-го та 7-го правого ребра та середньої частки правої легені, а також тілесне ушкодження у вигляді вогнепального наскрізного поранення правого стегна та правої гомілки у вигляді відкритих переломів середньої частини правої стегнової кістки та правої великогомілкової кістки, які є небезпечними для життя тілесними ушкодженнями та згідно «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» п. 2.1.3. «й», «м», відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

Стороною обвинувачення дії ОСОБА_3 кваліфіковані за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України як закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В ході судового розгляду відповідного кримінального провадження, прокурором було заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого на 60 діб. В обґрунтування вказаного клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений може переховуватись від суду. Також в клопотанні зазначено, що обвинувачений з метою уникнення відповідальності за особливо тяжкий злочин може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з урахуванням того, що обвинувачений з ними знайомий та йому відоме їх місце проживання. Крім того, обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з проходженням служби.

Прокурор зазначає, що на даний час вказані ризики не перестали існувати, а тому існує необхідність у продовженні відповідного запобіжного заходу.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні вказав, що ризики, на які посилається у своєму клопотанні прокурор, на даний час нічим не підтверджені. Обвинувачений не має наміру переховуватися від суду, впливати на свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення. У зв`язку із викладеним захисник просив суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачений в судовому засіданні зазначив підтримав позицію свого захисника та зазначив, що хоче продовжити військову службу.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання, думку інших учасників судового провадження, проаналізувавши релевантні положення законодавства, судом встановлено наступне:

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення та інше.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину відповідно до ст. 12 КК України, оскільки санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає безальтернативне основне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

В ході розгляду клопотання судом встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді, до обвинуваченого 11.02.2025 р. було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого в подальшому було продовжено та який спливає після 29.08.2025 р. та до вказаного строку неможливо завершити судове провадження.

Обґрунтованість повідомленої обвинуваченому підозри з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України була встановлена слідчим суддею під час розгляду клопотання про обрання до нього відповідного запобіжного заходу і не може бути перевірена судом до ухвалення судового рішення за наслідками розгляду відповідного кримінального провадження.

Враховуючи тяжкість покарання у виді позбавлення волі, яке може бути призначене обвинуваченому у разі визнання його винуватим за вчинення умисного особливо тяжкого злочину, на переконання суду, вказана обставина з урахуванням відомостей про незняту та непогашену судимість обвинуваченого свідчить про існування ризику вчинення ним нового кримінального правопорушення, а також існування можливості переховуватися від суду.

Крім того, у кримінальному провадженні не допитані свідки сторони обвинувачення, у зв`язку із чим існує можливість впливу на них обвинуваченого у разі його перебування на волі, оскільки вони йому знайомі.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 331, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора задовольнити.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, продовжити на 60 днів, до 17.10.2025 року включно.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою припиняє свою дію після 17.10.2025 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити до відповідної установи місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1