Провадження №11-сс/801/676/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

зі секретарем судового засідання: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Вінниці в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 року про застосування у кримінальному провадженні № 0000816 від 30.07.2025 року запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гулівці, Калинівського району, Вінницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених. 2 ст. 28

ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України

за участю сторін провадження:

прокурора: ОСОБА_8

захисника: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 року клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_9 задоволено.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Затримано підозрюваного ОСОБА_7 відразу після проголошення даної ухвали слідчого судді.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_7 , тобто до 19 жовтня 2025 року (час рахувати відповідно до протоколу затримання) в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено до 19 жовтня 2025 року.

Одночасно визначено ОСОБА_7 , заставу в розмірі 387 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 171 836,00 (один мільйон сто сімдесят одна тисяча вісімсот тридцять шість) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покладено на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право на перетин державного кордону.

Якщо ОСОБА_7 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_7 визначено термін їх дії відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

В задоволенні заяви депутата Калинівської міської ради ОСОБА_10 про передачу підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на поруки відмовлено.

В задоволенні заяви депутата Калинівської міської ради ОСОБА_11 про передачу підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на поруки відмовлено.

Згідно клопотання слідчого встановлено наступне.

Упродовж періоду вересня жовтня 2024 року ОСОБА_12 , діючи умисно, керуючись корисливим мотивом та метою, спрямованими на незаконне збагачення ФОП ОСОБА_13 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), зловживаючи своїм службовим становищем, вирішила розтратити на його користь чуже майно бюджетні кошти відділу, які перебували у її відданні, як його начальника, та якими вона у межах своїх повноважень мала право розпоряджатися, під виглядом здійснення капітального ремонту дорожнього покриття по вул. Садова у м. Калинівка Хмільницького району Вінницької області, яке у дійсності ремонту не потребувало.

Для реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на розтрату бюджетних коштів, ОСОБА_12 залучила як пособника ФОП ОСОБА_13 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), який під виглядом виконавця робіт мав отримати бюджетні кошти на власний рахунок, а також ФОП ОСОБА_7 (ІПН НОМЕР_2 ), під виглядом здійснення технічного нагляду за виконанням цих робіт.

Відповідно до спланованого ОСОБА_12 злочинного умислу та мети, спрямованих на розтрату бюджетних коштів ОСОБА_7 , погодившись на її пропозицію, мав забезпечити уявну правомірність дій учасників злочину шляхом здійснення технічного нагляду за об`єктом ремонту дорожнього покриття, які у дійсності не потребували такого ремонту у зв`язку з їх проведенням у 2023 році.

У подальшому ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , будучи обізнаним, що дорожнє покриття по вул. Садова м. Калинівки Хмільницького району Вінницької області не потребує ремонту, оскільки його проведено у 2023 році невстановленими особами, знаючи, що ОСОБА_12 13.09.2024, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на розтрату бюджетних коштів на користь ФОП ОСОБА_13 під виглядом проведення капітального ремонту дорожнього покриття вищезазначеного об`єкту, на підставі виготовлених у 2023 році дефектного акта та кошторисної документації за цим об`єктом, укладено договір підряду № 34 між відділом з питань управління комунальною власністю Калинівської міської ради (Замовник), без застосування відкритих торгів в системі Prozorro, та ФОП ОСОБА_13 (Підрядник) на виконання робіт «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Садова м. Калинівки Хмільницького району Вінницької області» (код ДК 021:20-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), вартістю 1 178 851 грн., з терміном виконання не пізніше ніж до 31.12.2024, продовжив сприяти їм у вчиненні злочину. Так, ОСОБА_7 як фізичною особою підприємцем 23.09.2024, для створення переконливості правомірності своїх дій та ОСОБА_12 укладено договір № 44 з відділом з питань управління комунальною власністю Калинівської міської ради, в особі останньої, на здійснення технічного нагляду за об`єктом: «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Садова м. Калинівки Хмільницького району Вінницької області», вартістю 16 684 грн без ПДВ.

Продовжуючи реалізовувати спільний з ОСОБА_12 та ОСОБА_13 злочинний умисел, спрямований на розтрату бюджетних коштів, ОСОБА_7 , як пособник, усупереч п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, відповідно до якого технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта, усвідомлюючи, що підрядником ФОП ОСОБА_13 роботи по об`єкту «Капітальний ремонт дорожнього покриття по вул. Садова м. Калинівки Хмільницького району Вінницької області» не виконувались, перебуваючи у невстановленому місці, у невстановлені дату та час, але не пізніше 01.10.2024, одержав від ОСОБА_13 акт № 1 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2024 року до договору № 34 від 13.09.2024 із внесеними до нього недостовірними відомостями щодо обсягів робіт та матеріальних ресурсів, які підрядником не виконувались та ресурсами, які не використовувались, діючи умисно, сприяючи ОСОБА_12 у розтраті бюджетних коштів, здійснив підписання зазначеного акту та проставлення печатки ««Інженер технічного нагляду реєстраційний № 7142 ОСОБА_14 », який також підписано від Замовника ОСОБА_12 та ОСОБА_13 від Підрядника.

У подальшому, на підставі підписаних ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_7 акта № 1 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2024 року, довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за вересень 2024 року (до договору підряду № 34 від 13.09.2024), відділом з питань управління комунальною власністю Калинівської міської ради відповідно до платіжної інструкції № 9 від 04.10.2024 здійснено перерахування коштів у сумі 1 171 041,48 грн. з ПДВ на банківський рахунок ФОП ОСОБА_13 № НОМЕР_3 , відкритий у АТ «Райффайзен Банк», за роботи, які цією фізичною особою підприємцем не виконувалися.

Таким чином, ОСОБА_7 , діючи спільно з ОСОБА_13 , як пособником, здійснили сприяння ОСОБА_12 у розтраті бюджетних коштів шляхом зловживання своїм службовим становищем, у результаті чого на користь ФОП ОСОБА_13 розтрачено грошові кошти відділу з питань управління комунальною власністю Калинівської міської ради на загальну суму 1 171 041,48 грн., що відповідно до пункту 4 примітки до статті 185 КК України станом на листопад 2024 року в 773 рази перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром.

Захисник ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, просив ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 року скасувати.

Вимоги апеляційної скарги захисника мотивовано тим, що слідчим суддею не звернуто увагу на наголошенні та подані стороною захисту даних стосовно відсутності обгрунтованої підозри, без якої неможливе обрання запобіжного заходу, також відсутні підстави вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час обрання запобіжного заходу не враховано відсутність судимостей та фактів притягнення ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності, наявність сім`ї у ОСОБА_7 та малолітньої дитини віком 9 місяців, яка родилась недоношеною і постійно потребує медичного нагляду, незадовільний та загрозливий стан здоров`я мого клієнта, який має хронічні захворювання, що можуть негативно вплинути на його подальше життя в умовах відсутності належної і своєчасної медичної допомоги, постійного місця проживання та роботи, позитивні характеристики, які повідомлені депутатами Калинівської міської ради ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Тяжкість злочину, в якому необгрунтовано підозрюється ОСОБА_7 не може слугувати єдиним обґрунтуванням застосування тримання під вартою, тому рішення, окрім кваліфікації, мало б зазначати підтверджені ризики, інакше судове рішення щодо застосування тримання під вартою не відповідає вимогам практики ЄСПЛ i нормам КПК.

Визначений оскаржуваною ухвалою розмір застави не є розумним і справедливим чи таким, щоб ОСОБА_7 мав можливість його внести самостійно, оскільки розмір застави визначений у максимальному розмірі, який співпадає із розміром ніби завданої шкоди 1171836 грн; розмір застави для ОСОБА_7 є завідомо непомірним, приймаючи до уваги розмір його заробітної плати, його сімейний стан, наявність утриманців, відсутність інших доходів тощо; також не наведено належних підстав, які вважалися би виключними та які давали можливість вийти за межі вимог п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України та визначити такий розмір застави.

Заслухавши доповідача, прокурора ОСОБА_8 , який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, ухвалу слідчого судді залишити без змін, захисника ОСОБА_6 , який просив задоволити апеляційну скаргу з підстав зазначених у ній, підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав думку свого захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Відповідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу .

Відповідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, 30.07.2025 до ЄРДР за № 0000816 від 30.07.2025 року, були внесені відомості за фактом вчинення ОСОБА_7 діянь за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

.Поняття «обґрунтованість підозри» включає існування фактів чи інформації, які надають підстави суду вважати, що підозрювана особа ймовірно вчинила правопорушення, та оголошення підозри у вчиненні злочину.

На початковій стадії досудового розслідування кримінальний процесуальний закон не вимагає від сторони обвинувачення доведення усіх елементів кримінального правопорушення. Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для засудження особи та ухвалення обвинувального вироку.

Повідомивши ОСОБА_7 про підозру у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, слідчий зібрав, перевірив та оцінив у встановленому законом порядку докази, які в своїй сукупності приводять до єдиного висновку на даний момент розслідування про те, що конкретна особа вчинила кримінальне правопорушення, за яке Кримінальним кодексом України передбачене покарання, і не підлягає звільненню від відповідальності за нього.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Феррарі Браво проти Італії», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» вказав, що для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення. При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування і на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчинені кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

У справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.

Вказане свідчить про те, що на стадії вирішення питання щодо запобіжного заходу, слідчий суддя не може надавати оцінку "обґрунтованості підозри" в розрізі оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення.

Отже, з матеріалів кримінального провадження вбачається наявність існування фактів, інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальні правопорушення.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_7 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив, не виявлено таких обставин і колегією суддів апеляційного суду.

Слідчий суддя належним чином, в дотримання вимог ст.ст.177,178 КПК України перевірив та ретельно дослідив наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та, приймаючи рішення, врахував особу підозрюваного ОСОБА_7 , який офіційно працевлаштований, має постійне місце проживання, одружений, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні нетяжкого та особливо тяжкого кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна та дійшов вірного висновку, що ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України існують, наявні обставини для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Враховуючи фактичні обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , апеляційний суд погоджується з рішенням суду першої інстанції, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Вказуючи про доцільність застосування іншого запобіжного заходу, захисник фактично погоджується з наявністю ризиків, передбачених ч.1ст. 177 КПК України.

Перевіривши рішення слідчого судді з урахуванням доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому суд апеляційної інстанції вважає, що твердження сторони захисту щодо наявності підстав для зменшення розміру застави належним чином обгрунтовані.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 до ОСОБА_7 при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено розмір застави 1 171 836,00 (один мільйон сто сімдесят одна тисяча вісімсот тридцять шість) гривень.

Відповідно до практики ЄСПЛ, розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого та ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява №54335/14, пункт 70, від 22 травня 2018 року)

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, Суд, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, підтвердив, що внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

З урахуванням практики ЄСПЛ, положень ч.4 ст. 182 КПК України, майнового стану підозрюваного ОСОБА_7 , який офіційно працевлаштований, що підтверджується характеристикою ТОВ «ГК «Автострада» від 26.08.2025 року, довідкою-характеристикою Калинівської міської ради № 638 від 25.08.2025 року, позитивно характеризується за місцем проживання, що підтверджується характеристикою виданою Котюжинецьким старостинським округом від 25.08.2025 року № 185, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , має ряд хвороб, що підтверджується випискою із медичної карти амбулаторного хворого № 14003, ступеню тяжкості інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень, обставин їх вчинення, з метою дотримання права підозрюваного на альтернативний запобіжний захід, колегія суддів вважає, що наявні підстави для зміни розміру застави визначеного ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 року.

На думку колегії суддів, застава в розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 757 000 гривень буде справедливою, здатною забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні.

Зазначене є підставою для скасування рішення слідчого судді та постановлення нової ухвали.

Керуючись ст.422 КПК України, суд апеляційної інстанції,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.08.2025 року скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_9 задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє до 19 жовтня 2025 року (час рахувати відповідно до протоколу затримання) в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 19 жовтня 2025 року.

Одночасно визначити ОСОБА_7 , заставу в розмірі 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 757 000 гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок Вінницького апеляційного суду.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування із свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право на перетин державного кордону.

Якщо ОСОБА_7 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_7 визначити термін їх дії відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4