УХВАЛА

11.08.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянув подане в кримінальному провадженні № 0000238 від 09.05.2025 року старшим слідчим з СВ відділу поліції № 1 Житомирського РУП № 1 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_2 клопотання про арешт майна та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий звернувся із клопотанням, в якому, вказуючи на проведення в рамках кримінального провадження обшуку на підставі ухвали слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира, просить накласти арешт на вилучене під час обшуку майно: автомобіль марки «VOLVO FH 12-42Т, д.н.з. НОМЕР_1 , білого кольору з причепом д.н.з. НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;- автомобіль марки «Mercedes-BENZ 108CDI VITO», білого кольору , д.н.з. НОМЕР_3 , який зареєстрований на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У відповідності до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

За змістом п.18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду;

З системного аналізу наведених норм слід дійти висновку, що зміст клопотання про арешт майна повинен містити відомості та необхідні на їх підтвердження докази про власника (володільця майна) в тому обсязі, що виявлятиме дієвість судочинства та можливість досягнення його завдань через, зокрема, чітке дотримання процесуальних вимог, скерованих на супровід порядку подання та розгляду відповідного клопотання, повне та всебічне з`ясування обставин по справі.

Вказуючи власників майна слідчий не наводить в достатньому обсязі відомості, що забезпечуватимуть належне повідомлення осіб в порядку ст.ст. 135, 172 КПК України, що врегульовують порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, строки розгляду клопотання.

Так, відповідно до ч.1 ст.135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Надаючи оцінку змісту поданого слідчим клопотання про арешт майна слідчий суддя приходить до висновку про часткову невідповідність такого клопотання вимогам ст. 171 КПК України.

Згідно з ч.3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З метою уточнення відомостей про особу, якій на праві власності належить майно, або даних щодо володіння, використання та розпорядження таким майном іншими особами (в забезпечення належного повідомлення), клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання про арешт майна повернути прокурору, встановити строк в 72 години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1