Справа № 645/6002/25
Провадження № 1-кс/645/1208/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

04 вересня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001164 від 21.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

04 вересня 2025 року до суду надійшло прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001164 від 21.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме велосипедний замок навісний, червоного кольору, тросового типу, довжиною приблизно один метр, з пошкодженнями замкової свердловини, який поміщено до паперового конверту з підписом слідчого. Прокурор просив у разі накладення арешту на вказане майно передати на зберігання до камери схову ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області (м. Харків, вул. Володимира Вакуленка, 1/32).

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що невстановлена особа 20.08.2025 року близько 05:30 год. знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Харківських Дивізій 11/2, шляхом вільного доступу, вчинила крадіжку велосипеду вартістю 10000 гривень, який належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим спричинила їй матеріальну шкоду. (ІКС ІПНП № 17853 від 20.08.2025)

21.08.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001164 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, було допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка в ході допиту надала показання про те, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_1 . За вищевказаною адресою мешкає разом зі своїм сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

07.07.2024 потерпіла ОСОБА_4 придбала для своєї дитини велосипед чорно-червоного кольору Mercury Overlord S700, діаметр колеса 26, за 10000 грн.

Вказаний велосипед потерпіла ОСОБА_4 зберігала в під`їзді на сходовому майданчику між першим та другим поверхом за місцем свого мешкання, а саме: АДРЕСА_2 . Крім цього, кожного разу, після користування велосипедом, потерпіла ОСОБА_4 пристібала його велосипедним замком червоного кольору, який матеріальної цінності для неї не становить.

Останній раз потерпіла ОСОБА_4 бачила велосипед 20.08.2025 о 04 год. 30 хв.

20.08.2025 близько 11 год. 40 хв., коли потерпіла ОСОБА_4 поверталась до дому, вивила відсутність велосипеда та на місці був пошкоджений велосипедний замок до нього. Остання зателефонувала сусідки на ім`я ОСОБА_6 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , на п`ятому поверсі, квартиру вона її не пам`ятає, котрої, повідомила, що зник велосипед та запитала: « Чи не бачили сусідка ОСОБА_6 його?», на що ОСОБА_6 повідомила, що 07 год. 00 хв. вона виходила на роботу та велосипеда вже не бачила.

Після чого потерпіла ОСОБА_4 звернулась до органів Національної поліції для написання заяви. Хто це міг зробити їй невідомо. Велосипед був у справному, робочому стані.

03.09.2025 потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно надала працівникам поліції велосипедний замок навісний, для долучення його до матеріалів кримінального провадження №0001164 від 21.08.2025 за ч. 4 ст. 185 КК України.

03.09.2025 у період часу з 13 год. 50 хв. по 14 год. 00 хв. 03.09.2025, слідчим за участю потерпілої ОСОБА_4 було оглянуто вищевказаний замок в ході якого було встановлено, що велосипедний замок навісний, червоного кольору, тросового типу, довжиною приблизно один метр, з пошкодженнями замкової свердловини.

Постановою слідчого видане потерпілою ОСОБА_4 майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З метою забезпечення збереження речового доказу, а саме майна виданого потерпілою ОСОБА_4 виникла необхідність у накладенні на нього арешту.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001164 від 21.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

03.09.2025 потерпіла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно надала працівникам поліції велосипедний замок навісний. 03.09.2025 у період часу з 13 год. 50 хв. по 14 год. 00 хв. 03.09.2025, слідчим за участю потерпілої ОСОБА_4 було оглянуто вищевказаний замок в ході якого було встановлено, що велосипедний замок навісний, червоного кольору, тросового типу, довжиною приблизно один метр, з пошкодженнями замкової свердловини.

Клопотання прокурора надійшло до канцелярії суду 04.09.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурором не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області від 03.09.2025 року, велосипедний замок навісний визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001164 від 21.08.2025 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ, добровільно виданий ОСОБА_4 , а саме: велосипедний замок навісний, червоного кольору, тросового типу, довжиною приблизно один метр, з пошкодженнями замкової свердловини, шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Визначити місцем зберігання вказаного речового доказу в камері схову речових доказів ВП №2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області (м.Харків, вул. В. Вакуленка 1/32).

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 04.09.2025.

Слідчий суддя - ОСОБА_1