Провадження № 1-кс/752/3806/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в міста Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах власника майна ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 20.03.2025 року,

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах власника майна ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000356 від 20.03.2025 року.

Власник майна, в особі свого представника - адвоката ОСОБА_3 просить слідчого суддю скасувати арешт тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 , зокрема мобільного телефону Redmi М2003JGD2G, в чохлі чорного кольору (ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 ) та блокнота синього кольору з чорновими записами, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09.10.2024 року у справі № 752/14962/24, провадження № 1-кс/752/8004/24.

В обґрунтуванням вимог зазначає, що майно було вилучене у межах кримінального провадження № 0000236 від 12.06.2024 року, в межах якого прокурор звернувся з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке було задоволено ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09.10.2024 року. Згодом, постановою прокурора від 20.03.2025 року, із цього провадження було виділено матеріали досудового розслідування в окреме кримінальне провадження № 0000356, в рамках якого заявлено клопотання про скасування арешту. Згідно з постановою прокурора про виділення матеріалів досудового розслідування від 20.03.2025 року, у нове кримінальне провадження № 0000356 були виділені документи в оригіналах та копіях, зокрема матеріали проведеного обшуку від 30.09.2024 року, під час якого було вилучено майно ОСОБА_4 .

Адвокат обґрунтовує вимогу про скасування арешту тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 тим, що на момент подання та розгляду клопотання про його арешт йому не було повідомлено про підозру, не доведено відповідність майна ознакам речового доказу у розумінні ст. 98 КПК України, а також, з огляду на тривалий строк, понад 7 місяців, протягом якого службовим особам ДП «Спецзв`язок» не повідомлено про підозру, відсутня подальша потреба у застосуванні арешту, що свідчить про порушення принципу розумного строку, передбаченого ст. 28 КПК України.

До судового розгляду адвокат ОСОБА_3 подав заяву, якою просив проводити розгляд клопотання про скасування арешту майна за його відсутності.

Органи процесуального керівництва та досудового розслідування, уповноважених осіб на розгляд клопотання про скасування арешту майна, не направили, будучи при цьому належним чином повідомленими про розгляд даного питання (06.05.2025 року) шляхом доставлення судових повісток про виклик до суду до електронного кабінету користувача системи «Електронний суд», неявка яких не є перешкодою для його розгляду, з огляду на принцип передбачений ст. 22 КПК України.

Розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього документи, надавши оцінку відомостям, що у них містяться, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПКУ України.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Так, слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувало кримінальне провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР під № 0000236 від 12.06.2024 року. Досудове розслідування у ньому здійснювалося за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 та ч. 1 ст. 263 КК України.

У межах вказаного кримінального провадження 30.09.2024 року було проведено обшук за адресою м. Київ, площа Вокзальна 3, під час якого, серед іншого, вилучено мобільний телефон Redmi М2003JGD2G, в чохлі чорного кольору (ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 ), а також блокнот синього кольору з чорновими записами, що належать ОСОБА_4 .

Ухвалою слідчого судді від 09.10.2024 року (справа № 752/14962/24 провадження № 1-кс/752/8004/24) на майно, вилучене під час проведення обшуку, було накладено арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.

У слідчому управлінні ГУНП у м. Києві було розглянуто адвокатський запит в інтересах ОСОБА_4 про надання інформації у кримінальному провадженні № 0000236.

За результатами розгляду запиту, у відповіді зазначено, що на цей час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні завершене. Підозри у його рамках були пред`явлені ОСОБА_5 (за ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2, ч. 1 ст. 263 КК України) та ОСОБА_6 (за ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України).

Відповідно до постанови прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_7 від 20.03.2025 року, із матеріалів кримінального провадження № 0000236 було виділено в окреме провадження відомості за фактом вчинення кримінальних правопорушень невстановленими особами. Нове кримінальне провадження обліковано в ЄРДР під № 0000356.

Згідно з постановою про виділення, до провадження № 0000356 виділено документи в оригіналах та копіях, а також речові докази, зокрема матеріали обшуків від 30.09.2024 року, проведених за адресами: АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 .

Станом на день звернення досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000356 триває.

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

З урахуванням наданих матеріалів та доводів сторони захисту, слідчий суддя дійшов висновку, що у подальшому застосуванні арешту на майно, зокрема мобільний телефон Redmi М2003JGD2G, в чохлі чорного кольору (ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 ) та блокнот синього кольору з чорновими записами, відпала потреба.

Майно перебуває під арештом з 09.102024 року, тобто понад 7 місяців, що свідчить про значний сплив часу з моменту накладення арешту та дозволяє зробити висновок про втрату потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження. Вказані предмети могли бути оглянуті в межах слідчої (розшукової) дії, а відомості, що в них містяться зафіксовані у відповідному процесуальному порядку, що унеможливлює втрату доказової інформації у разі повернення майна власнику.

У зв`язку з цим відсутні підстави для подальшого обмеження права власності ОСОБА_4 шляхом збереження арешту.

На підставі наведених слідчим суддею мотивів, а також встановлених у судовому засіданні обставини, слід дійти висновку, що клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене вище, керуючись статтями 98, 110, 174, 309 КК України,

п о с т а н о в и в :

клопотання задовольнити.

Скасувати арешт тимчасово вилученого майна ОСОБА_4 , накладений ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 09.10.2024 року у справі № 752/14962/24, провадження № 1-кс/752/8004/24, у частині арешту на: мобільний телефон Redmi М2003JGD2G, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , у чохлі чорного кольору; блокнот синього кольору з чорновими записами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1