Номер провадження 1-кс/754/2419/25
У Х В А Л А

Іменем України

09 липня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002024 від 08.07.2025, про арешт майна,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 09.07.2025 надійшло клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна, яке було виявлено та вилучено під час огляду тіла трупа ОСОБА_4 та при судово-медичному дослідженні вказаного трупа.

Клопотання подане прокурором в рамках кримінального провадження №0002024 від 08.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України.

Прокурор в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутність, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Дослідивши клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Так, у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0002024 від 08.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.07.2025 приблизно о 07:00 год. за адресою: м. Київ, вул. Радунська, між будинками №26 та №28, невстановлена особа здійснила декілька пострілів з предмета схожого на пістолет в громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий перебував в автомобілі марки "RENAULT" моделі "MASTER", д.н.з. НОМЕР_1 , внаслідок чого останній помер на місці від вогнепального поранення.

08.07.2025 в ході огляду тіла трупа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено одяг в котрий був одягнений труп, а саме:

- футболку чорного кольору, штани спортивні синього кольору, труси чорного кольору з резинкою білого кольору, які поміщено до картонної коробки.

Крім того, при судово-медичному дослідженні з правої черепної коробки трупа було вилучено:

- предмет зовні схожий на деформовану кулю, що поміщено до паперового конверту та скріплено печаткою «Для довідок №3» Деснянське УП ГУНП у м. Києві;

- предмет зовні схожий на кулю, що поміщено до паперового конверту та скріплено печаткою «Для довідок №3» Деснянське УП ГУНП у м. Києві.

08.07.2025 вказані вилучені предмети визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.

В зв`язку з чим, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вилучені в ході огляду трупа речі з метою збереження речових доказів.

Положенням ст. 167 ч. 1 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 168 ч. 2 тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ст. 170 ч. 1 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 170 ч. 2 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ст. 173 ч. 2 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Клопотання прокурора відповідає вимогам ст. 171 ч. 2 КПК України, подане ним в строк, передбачений ст. 171 ч. 5 КПК України.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ст. 170 ч.ч. 1, 3 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.

Прокурор в клопотанні довів підстави вважати, що накладення арешту на вилучене майно, є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та застосування заходу забезпечення кримінального провадження №0002024 від 08.07.2025, у виді накладення арешту на майно, яке було виявлено та вилучено під час огляду тіла трупа ОСОБА_4 та при судово-медичному дослідженні вказаного трупа., яке постановою слідчого від 08.07.2025 визнано речовими доказами.

Керуючись ст.ст. 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час огляду тіла трупа ОСОБА_4 та при судово-медичному дослідженні вказаного трупа, а саме:

- футболку чорного кольору, штани спортивні синього кольору, труси чорного кольору з резинкою білого кольору;

- предмет ззовні схожий на кулю, з метою збереження речових доказів.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1