Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2025 року м. Київ

Слідча суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчої слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001643, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИЛА:

Слідча слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , звернулась до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0001643, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , солдат, солдат-стрілець протитанкового батальйону 3 роти 2 взводу 1 відділення 3 ДШБ ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порушення вимог ст. ст. 3, 68 Конституції України, ст. ст. 6, 11, 16, 29, 30, 32, 49, 50 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, 18.07.2025, приблизно о 23 год 48 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, площа Контракова, біля буд. 8, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, взяв з кишені сумки предмет схожий на ніж та утримуючи його в правій руці, наніс один удар в область живота з ліва ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спричинивши наступні тілесні ушкодження, у вигляді: проникаючого поранення лівої бокової ділянки живота, з ушкодженням брижі тонкої кишки, з кровотечею, гематома брижі тонкої кишки, наскрізне пошкодження петлі тонкої кишки, гемоперитонеум.

Так, 19.07.2025, слідчим, в ході проведення невідкладного обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено речі, що належать підозрюваному ОСОБА_6 , а саме: сумка чорного кольору, поміщена до спеціального пакету № NPU1101973; предмет зовні схожий на ніж, поміщений до спеціального пакету № NPU1521863.

Окрім цього, 20.07.2025, постановою слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , про визнання предметів речовими доказами та визначення їх місця зберігання, вище перелічені предмети було визнано речовими доказами у кримінальному провадження № 0001643 від 19.07.2025, за ознаками вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Враховуючи те, що вище вказане вилучене майно є предметами та засобами вчинення кримінального правопорушення та мають значення речового доказу, тому необхідно на вказане майно накласти арешт, оскільки незастосування заборони на відчуження, використання та розпоряджання цим майном може призвести до перепродажі майна, його пошкодження, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У судовому засіданні слідча ОСОБА_3 клопотання підтримала, посилаючись на викладені в ньому доводи та на долучені до матеріалів клопотання документи, у зв`язку із чим просив задовольнити його у повному обсязі.

Представник підозрюваного - адвокат ОСОБА_8 в судове засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Крім того, в силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Заслухавши доводи слідчої, дослідивши матеріали клопотання та всі долучені до нього документи, слідча суддя дійшла наступного висновку.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 233 КПК ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчою суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0001643, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

19.07.2025, слідчим, в ході проведення невідкладного обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено речі, що належать підозрюваному ОСОБА_6 , а саме:

- сумка чорного кольору, поміщена до спеціального пакету № NPU1101973;

- предмет зовні схожий на ніж, поміщений до спеціального пакету № NPU1521863.

У зазначеному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 21.07.2025 року по справі № 758/10801/25 надано дозвіл на обшук квартири АДРЕСА_2 , у якій проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідча суддя зауважує, що клопотання слідчої про арешт тимчасового вилученого в ході обшуку майна подано у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Встановлено, що відповідно до постанови слідчої Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 20.07.2025 року майно, виявлене та вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами.

Із урахуванням наведеного, слідча суддя вважає обґрунтованими доводи слідчої про те, що вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 майно, можливо є предметами та засобами вчинення кримінального правопорушення, могли зберегти на собі сліди злочину, а відтак таке майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з наведеним слідча суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту на таке майно, є можливість його приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження. Відповідно накладення арешту позбавляє власника майна можливості розпоряджатися та користуватися цим майном. Отже, може бути виконане завдання арешту майна - збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На думку слідчої судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, крім того воно є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України, а тому слідча суддя приходить до висновку, що клопотання слідчої підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170, 173, 175, 309, 370 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання слідчої слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001643, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.07.2025 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене в ході проведення 19.07.2025 року обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_6 , з метою збереження речових доказів, а саме на:

-сумку чорного кольору, поміщена до спеціального пакету № NPU1101973;

-предмет зовні схожого на ніж, поміщений до спеціального пакету № NPU1521863.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Cлідча суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1