Провадження по справі № 1-кс/522/3581/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділу поліції №5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000306 вiд 02.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

29.05.2025 об 14:20 годині за адресою: м.Одеса, вул.Середньофонтанська 34/1, біля поштомату 36388 працівниками УКР ГУНП в Одеській області спільно із працівниками СКП ВП №5 ОРУП №1 ГУНП в Одеськіи? області зупинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якии? при собі мав 6 зіп-пакетів з наркотичною речовиною, які намагався збути за допомогою відправки через поштомат.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції № 5 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0000374 від 29.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

29.05.2025 прокурором Приморської окружної прокуратури міста Одеси винесено постанову про об`єднання кримінальних проваджень №0000306 вiд 02.05.2025 та №0000374 від 29.05.2025 в одне кримінальне провадження № 0000306 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

В подальшому на підставі ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 21.05.2025 року справа №522/11100/25, №1-кс/522/3398/25, слідчим проведено санкціонований обшук за місцем безпосереднього мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено:

1) 48 зіп-пакетів з пігулками бурого кольору, які поміщено до сейф-пакету ВУМ2009701;

2) 3 зіп-пакети з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280525;

3) 3 зіп-пакети з кристалічною речовиною, які поміщено до сейф-пакету RIC2280505;

4) 12 зіп-пакетів з порошкоподібною речовиною білого кольору, які поміщено до сейф-пакету ВУМ2009702;

5) 4 зіп -пакети з пігулками бурого кольору та 2 пігулки бурого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280247;

6) 1 зіп-пакет з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280508;

7) Полімерний контейнер у якому містяться залишки порошкоподібної речовини, 15 зіп -пакетів з нашаруванням порошкоподібної речовини, 5 купюр номіналом 200 гривень: АН0462618, ЄВ8013450, АР0646544, БП2985896, АН6859077, 1 купюра номіналом 20 грн. ЄВ5985820, які опечатано спеціальною наліпкою НПУ із записами та підписами понятих;

8) Електронні ваги чорного кольору марки «NEWACAIOX» із нашаруванням порошкоподібної речовини білого та рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету WAR1935934;

9) Електронні ваги білого кольору SF-400, які поміщено до сейф-пакету PSP2453966;

10) Банківська картка «Приват Банк» № НОМЕР_1 , дійсна до 07/28 яку поміщено до сейф-пакету PSP2453967;

11) Сім-картка та стартовий пакет з тримачем мобільного оператора ПрАТ «Київстар» за номером « НОМЕР_2 », які поміщено до сейф-пакету PSP2453968;

12) 44 зіп -пакетів із зіп -пакетами всередині, в яких знаходяться понад 100 зіп -пакетів, які поміщено до сейф-пакетів FPS6008998 та FPS6008997;

13) 41 коробка із портативними колонками чорного кольору марки «Kisoni», які поміщено в картонну коробку та опечатано спеціальною наліпкою НПУ із записами та підписами понятих;

14) Банківську картку «Монобанк» № НОМЕР_3 , дійсна до 05/29, яку поміщено до сейф-пакету PSP1256688.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

А тому, слідчий звернувся до суду з клопотаннями про накладення арешту на зазначене майно.

Позиція учасників судового розгляду.

Слідчий в судове засідання не з`явився, будучи належним чином сповіщеним про день, час та місце розгляду клопотання, подавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності та про підтримання вимог.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову. стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Одночасно при розгляді зазначеного клопотання у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» слідчий суддя застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Положення зазначеної вище норми КПК України узгоджуються зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Водночас, приписами ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна, як доказ в кримінальному провадженні, 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння ...; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна; 4) розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку необхідності збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що вказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання слідчого встановлено, що в провадженні ВП №5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000306 вiд 02.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається, що є достатньо підстав вважати, майно, вилучене 21.05.2025 під час проведення обшуку, а саме зіп-пакети з порошкоподібною речовиною, контейнери, електронні ваги, банківська картка, сім картка можуть містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, тому мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

КПК України, також окрім мети арешту майна формулює його завдання, якими є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Мета - це те, до чого прагнуть, чого хочуть досягти, очікуваний кінцевий результат, то завдання - це конкретні проблеми, які потрібно вирішити задля досягнення мети

Інакше кажучи, завдання є засобом досягнення мети. Слід погодитися, що розв`язання завдань, що стоять перед кримінальним судочинством, обумовлює досягнення його цілей.

Намагаючись досягти мети як кінцевий результат діяльності необхідно виконати низку конкретних завдань. Вирішення завдання є етапом на шляху досягнення мети, Саме тому, як встановлено законодавцем, завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Дослідивши матеріали клопотання в судовому засіданні слідчий суддя дійшов висновку, що метою арешту майна збереження речових доказів, а завданням арешту зазначеного майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Усталена практика ЄСПЛ свідчить, що правомірність втручання у здійснення права власності з боку держави оцінюється з урахуванням того, що таке втручання повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»). Поняття загального (суспільного) інтересу, якому слугувало втручання у право власності під час кримінального провадження, ЄСПЛ пов`язує із видом застосованого заходу обмеження або позбавлення права власності та використовує його у тісному взаємозв`язку з поняттям правомірної мети застосування відповідного заходу. У п. 188 рішення ЄСПЛ по справі «East/West Alliance Limited» проти України» (заява № 19336/04) вказано, що накладення арешту на речові докази може бути необхідним в інтересах належного відправлення судочинства, що є легітимною метою в «загальних інтересах» суспільства.

Зважаючи на те, що у кримінальному провадженні проводяться першочергові слідчі дії, вважаю за необхідне на даному етапі досудового розслідування необхідно накласти арешт на вказане в клопотанні майно.

За таких обставин клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 167-173, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке виявлене та вилучене 29.05.2025 року в ході проведення санкціонованого обшуку за безпосереднім місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- 48 зіп-пакетів з пігулками бурого кольору, які поміщено до сейф-пакету ВУМ2009701;

- 3 зіп-пакети з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280525;

- 3 зіп-пакети з кристалічною речовиною, які поміщено до сейф-пакету RIC2280505;

- 12 зіп-пакетів з порошкоподібною речовиною білого кольору, які поміщено до сейф-пакету ВУМ2009702;

- 4 зіп -пакети з пігулками бурого кольору та 2 пігулки бурого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280247;

- 1 зіп-пакет з порошкоподібною речовиною рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету RIC2280508;

- полімерний контейнер у якому містяться залишки порошкоподібної речовини, 15 зіп -пакетів з нашаруванням порошкоподібної речовини, 5 купюр номіналом 200 гривень: АН0462618, ЄВ8013450, АР0646544, БП2985896, АН6859077, 1 купюра номіналом 20 грн. ЄВ5985820, які опечатано спеціальною наліпкою НПУ із записами та підписами понятих;

- електронні ваги чорного кольору марки «NEWACAIOX» із нашаруванням порошкоподібної речовини білого та рожевого кольору, які поміщено до сейф-пакету WAR1935934;

- електронні ваги білого кольору SF-400, які поміщено до сейф-пакету PSP2453966;

- банківська картка «Приват Банк» № НОМЕР_1 , дійсна до 07/28 яку поміщено до сейф-пакету PSP2453967;

- сім-картка та стартовий пакет з тримачем мобільного оператора ПрАТ «Київстар» за номером « НОМЕР_2 », які поміщено до сейф-пакету PSP2453968;

- 44 зіп -пакетів із зіп -пакетами всередині, в яких знаходяться понад 100 зіп -пакетів, які поміщено до сейф-пакетів FPS6008998 та FPS6008997;

- 41 коробка із портативними колонками чорного кольору марки «Kisoni», які поміщено в картонну коробку та опечатано спеціальною наліпкою НПУ із записами та підписами понятих;

- банківську картку «Монобанк» № НОМЕР_3 , дійсна до 05/29, яку поміщено до сейф-пакету PSP1256688.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ відділу поліції №5 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , або інших слідчих з групи у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_5