Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7574/25
Номер провадження 1-кс/711/1874/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваної - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, громадянки України, з повною вищою освітою, незаміжньої, яка не є особою з інвалідністю, працюючої на посаді директора Черкаського міського центру соціальних служб, раніше не судимої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , поданим в рамках кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що в провадженні СУ ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 обіймаючи посаду директора Черкаського міського центру соціальних служб Черкаської міської ради, діючи умисно, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, вчинила розтрату майна, а саме грошових коштів Черкаського міського центру соціальних служб під час укладення та виконання договору № 76 від 07.06.2023, предметом якого є «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)», укладеного між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», в особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.

Так, ОСОБА_5 розпорядженням міського голови м. Черкаси від 15.03.2018 № 88-р призначена на посаду заступника директора Черкаського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, у подальшому рішенням Черкаської міської ради від 13.12.2019 № 2-5376 центр перейменовано на Черкаський міський центр соціальних служб.

Відповідно до Положення про Черкаський міський центр соціальних служб, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 29.09.2022 № 30-18, Черкаський міський центр соціальних служб очолює директор, який призначається на посаду на конкурсній основі за контрактом та звільняється міським головою. Директор Центру:

- організовує роботу Центру, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Центр завдань, законність прийнятих ним рішень;

- здійснює контроль за повнотою та якістю надання соціальних послуг особам, які перебувають у складних життєвих обставинах, відповідно до державних стандартів і нормативів;

- затверджує положення про структурні підрозділи Центру та посадові інструкції його працівників;

- призначає в установленому порядку на посаду та звільняє з посад працівників Центру;

- видає в межах своїх повноважень накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання;

- укладає договори, діє від імені Центру, представляє Центр у відносинах з органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями;

- розпоряджається в установленому порядку майном і коштами Центру в межах затвердженого кошторису;

- забезпечує фінансово-господарську діяльність Центру, створення та розвиток матеріально-технічної бази для проведення комплексу заходів надання соціальних послуг особам, які перебувають у складних життєвих обставинах.

Таким чином, в силу ч. 3 ст. 18 КК України ОСОБА_5 на момент перебування на посаді директора Черкаського міського центру соціальних служб, була службовою особою, так як обіймала посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

Так, ОСОБА_5 обіймаючи посаду директора Черкаського міського центру соціальних служб (далі Центр), діючи умисно, з метою розтрати коштів Центру на користь ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» у травні 2023 року, точної дати у ході досудового розслідування не встановлено, надала вказівку уповноваженій особі Центру ОСОБА_7 на проведення закупівлі за предметом - «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)» в кількості 5000 штук за умовами, що будуть сприятливими для ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА». У подальшому ОСОБА_7 у травні-червні 2023 року провела процедуру закупівлі за предметом - «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)», у якій єдиним учасником було ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», а ціна тендерної пропозиції була завищена у порівнянні з середньою ринковою вартістю продуктів харчування. За результатами проведення процедури закупівлі уповноваженою особою Центру ОСОБА_7 01.06.2023 прийнято рішення про визнання ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» переможцем відкритих торгів.

У подальшому, 07.06.2023 Черкаським міським центром соціальних служб, в особі директора ОСОБА_5 , (далі - Замовник), з однієї сторони та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» (далі - Постачальник), в особі директора ОСОБА_8 , з іншої сторони, укладено Договір від № 76 (далі - Договір).

Згідно п. 1.1 Договору Постачальник зобов`язується поставити, а Замовник в порядку та на умовах, визначених Договором, зобов`язується прийняти та оплатити Постачальнику товар за ДК 021:2015 (CPV) - 15890000-3: «Продукти харчування та сушені продукти різні (Набір продуктів харчування)» (далі Товар) за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації Товару, що додається до Договору і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до п. 3.2. Договору, ціна становить: 7 550 000,00 грн. без ПДВ.

Відповідно до п. 4.2. Договору, остаточний розрахунок за Товар Замовник здійснює шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Постачальника на умовах відстрочки платежу до 10 банківських днів з моменту поставки Товару на умовах розділу 5 Договору.

Відповідно до п. 5.1. Договору, Товар постачається Замовнику транспортом і за рахунок Постачальника протягом 5 робочих днів з моменту отримання погодження постачальником заявки (у разі усної - з обов`язковим подальшим письмовим підтвердженням) від Замовника на умовах DDР («Інкотермс», у редакції 2010 року) за адресою Замовника або іншою адресою погодженою Сторонами у м. Черкаси.

Згідно Специфікації Товару, яка є Додатком № 1 до Договору, Постачальник передає набір продуктів харчування в кількості 5 000 шт., за ціною за один набір 1 510,00 грн., на загальну суму 7 550 000,00 грн. без ПДВ.

До складу одного набору входять продукти харчування за наступним переліком:

- макарони вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- цукор вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- крупа гречана вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- сіль вагою 1 кг в кількості 2 шт.;

- крупа пшенична вагою 1 кг в кількості 1 шт.;

- олія соняшникова рафінована не менше 0,8 л. в кількості 1 шт.;

- консерва м`ясна (свинина) не менше 0,5 кг в кількості 1 шт.;

- консерва м`ясна (яловичина) не менше 0,5 кг в кількості 1 шт.;

- чай чорний листовий 100 г в кількості 3 шт.;

- ковбаса сирокопчена/сиров`ялена у вакуумній упаковці не менше 0,3 кг в кількості 2 шт.;

- локшина швидкого приготування не менше 75 г. в кількості 10 шт.;

- молоко незбиране згущене з цукром не менше 0,370 кг в кількості 2 шт.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 29.08.2024 № 315/24-23:

- середня ринкова вартість однієї пляшки олії соняшникової рафінованої дезодорованої вимороженої об`ємом 1 літр, станом на 07.06.2023 складала 50 грн. 25 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки крупи пшеничної вищого ґатунку (маса нетто 1000г), станом на 07.06.2023 складала 10 грн. 18 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки локшини швидкого приготування (маса нетто 75г), станом на 07.06.2023 складала 12 грн. 78 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї банки консерви м`ясної «Свинина тушкована» (маса нетто 525г), станом на 07.06.2023 складала 78 грн. 25 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї банки консерви м`ясної «Яловичина тушкована» (маса нетто 525г) станом на 07.06.2023 складала 78 грн. 66 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї банки консерви молочної «Молоко незбиране згущене з цукром» (маса нетто 370г), станом на 07.06.2023 складала 38 грн. 19 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки крупи гречаної першого ґатунку (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 43 грн. 15 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї пачки цукру білого кристалічного третьої категорії, (маса нетто 1000г), станом на 07.06.2023 складала 32 грн. 08 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки макаронних виробів фігурних, група В, 1 клас (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 24 грн. 88 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки ковбаси «Салямі Сенатор сирокопчена вищого сорту» (маса нетто 290г) станом на 07.06.2023 складала 72 грн. 51 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки солі харчової кам`яної меленої (маса нетто 1000г) станом на 07.06.2023 складала 16 грн. 09 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки чаю чорного байхового цейлонського середньолистового, ґатунок вищий (маса нетто 100г) станом на 07.06.2023 складала 35 грн. 84 коп. без ПДВ;

- середня ринкова вартість однієї упаковки чаю чорного байхового цейлонського середньолистового, ґатунок вищий (маса нетто 100г) ТМ «Alokozay» станом на 07.06.2023 складала 55 грн. 45 коп. без ПДВ.

Таким чином, згідно висновку експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 29.08.2024 № 315/24-23, вартість продуктового набору становила 806 грн. 55 коп.

У свою чергу ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на розтрату майна Черкаського міського центру соціальних служб, у порушення вимог ст. 7 Бюджетного кодексу України, ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України, ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», будучи обізнаною про ринкову вартість на продукти харчування, що входять до складу продуктового набору, 07.06.2023 перебуваючи в приміщенні Черкаського міського центру соціальних служб, що за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 170, підписала договір № 76, до специфікації якого було внесено завідомо завищену вартість продуктового набору у порівняні з середньою ринковою вартістю, а саме 1 510 грн. за 1 шт., в кількості 5000 шт. на загальну суму 7 550 000,00 грн.

У подальшому, на виконання умов договору від 07.06.2023 № 76, за результатами поставки продуктів харчування складено та підписано видаткову накладну № 12418 на поставку 5000 продуктових наборів на суму 7 550 000,00 грн.

Після чого, 23.06.2023 управлінням Державної казначейської служби України у м. Черкаси на підставі платіжної інструкції від 21.06.2023 № 11 з казначейського рахунку Черкаського міського центру соціальних служб № UA0050111 на банківський рахунок ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк», перераховано кошти в сумі 7 550 000,00 грн.

Відповідно до висновку судової економічної експертизи від 19.03.2025 № 84/25-23 підтверджуються документально висновки, викладені у Довідці управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні № 0000072 від 11.02.2023 щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025, в частині визначення завданої Черкаському міського центру соціальних служб збитків, за результатами виконання договору № 76 від 07.06.2023, укладеного між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА», на суму 3 210 100 грн.

Таким чином, внаслідок протиправних дій директора Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_5 було розтрачено кошти місцевого бюджету на користь ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА» у розмірі 3 210 100 грн. в умовах воєнного стану, внаслідок чого Черкаському міського центру соціальних служб спричинено збитки на вказану суму, що більше ніж у 2392 рази перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великими розмірами.

15.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченому ч. 5 ст. 191 КК України - розтрата чужого майна шляхом зловживання службовим становищем у особливо великих розмірах в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, серед яких:

- договір поставки від 07.06.2023 № 76 між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА»;

- висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 29.08.2024 № 315/24-23;

- довідка Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025;

- висновок за результатами проведення судової економічної експертизи від 19.03.2025 № 84/25-23;

- протокол №7678т/55/122/01-2023 від 29.12.2023 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, а саме з абонентського номеру НОМЕР_2 , що використовувався уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 ;

- інші матеріали кримінального провадження.

Таким чином, на даний час ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Враховуючи встановлені в ході досудового розслідування обставини, орган досудового розслідування приходить до висновку, що усвідомлюючи ступінь тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також покарання, передбаченого кримінальним законом, остання після отримання повідомлення про підозру, може умисно ухилятись від виконання процесуальних обов`язків підозрюваного, передбачених ст. 42 КПК України, та незаконно впливати на свідків.

Також, на даний час існують ризики, що підозрювана продовжуючи обіймати посаду директора Черкаського міського центру соціальних служб та використовуючи свої службові повноваження має реальну можливість як самостійно, так і через інших осіб, незаконно впливати на свідків кримінальних правопорушень, у тому числі уповноважену особу Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 .

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, на переконання органу досудового розслідування, відносно підозрюваної доцільно обрати запобіжний захід у вигляді застави із покладенням на неї відповідних обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Зазначені обставини дають підстави вважати, що менш суворий запобіжний захід, окрім як застосування застави не здатен забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків та запобігти вищевказаним ризикам.

Крім того, умисними діями ОСОБА_5 завдано збитки державі в загальній сумі 3 210 100 грн.

Клопочучи про застосування запобіжного заходу саме у вигляді застави, сторона обвинувачення вважає за доцільне, з урахуванням всіх обставин вчинення кримінального правопорушення та завданих збитків, визначити підозрюваній суму застави 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

Крім того, визначення такої суми застави не тільки забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї ст. 194 КПК України обов`язків, а і можливе виконання ч. 11 ст. 182 КПК України, де вказано, що застава, яка не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

У цьому випадку застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо неї у вигляді застави покладається необхідність запобігання спробам підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з даним клопотанням та просив застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень, а також покласти на підозрювану ОСОБА_9 обов`язки, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на обставини викладені у ньому та додані до нього докази. Прокурор в судовому засіданні зазначив, що підставою для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави є обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, усвідомлюючи тяжкість покарання, у разі визнання винною підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй в провину кримінального правопорушення, вона може переховуватись від слідства та суду. Також, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, а саме на ОСОБА_7 . На думку прокурора, саме застава у зазначеному в клопотанні розмірі буде достатньою для забезпечення кримінального провадження.

На уточнюючі питання слідчого судді слідчий ОСОБА_4 зазначив, що у даному кримінальному провадженні в якості свідка в 2023 році було допитано ОСОБА_7 , у проведенні повторних допитів не було необхідності. Під час допиту ним з`ясовувалось чи не здійснює на неї вплив будь-якими засобами ОСОБА_5 . На що свідок повідомила, що ОСОБА_5 , яка є її керівником, з нею з даного приводу не спілкувалась, жодних вмовлянь щодо дачі неправдивих показів не було.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання. Зазначила, що на даний час вона не є посадовою особою органу місцевого самоврядування. Просила врахувати, що вона має постійне місце проживання, заміжня, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась. Робота це єдиний її заробіток, розмір заробітної плати становить до 35000 грн. на місяць. Також, у спадок нею отримано земельну ділянку, яку вона здає в оренду за 13000 грн., з яких половину віддає сестрі, бо це спадок від їхніх батьків. Просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого, або застосувати більш м`який запобіжний, оскільки застава буде для неї непомірним тягарем.

В судовому засіданні захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання з підстав викладених у запереченнях, а також з огляду на необґрунтованість і недоведеність ризиків, на які посилається сторона обвинувачення як на підставу для обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 . При цьому зазначив, що ОСОБА_5 одружена та має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та роботи. Під час досудового розслідування, яке тривало з 2023 року підозрювана не чинила перешкод слідству та не переховувалася від органу досудового розслідування, добросовісно виконувала покладені на неї процесуальні обов`язки. Заперечував проти існування ризику впливу на свідків, оскільки у кримінальному провадженні є лише один свідок ОСОБА_7 , яка допитувалась ще в 2023 році. Крім того, жодних доказів, що його підзахисна якимось чином здійснювала вплив на свідка, стороною обвинувачення не надано. Просив врахувати особу підозрюваної, зокрема, що вона раніше не притягувалася до кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання, її доходом є заробітна плата. Просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого, а в разі якщо слідчий суддя прийде до висновку про задоволення клопотання слідчого, просив зменшити розмір застави, який є непомірним для підозрюваної, або обрати більш м`який запобіжний захід відносно ОСОБА_5 .

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, а також копії документів надані стороною захисту, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 1 ст. 278 КПК України та ч. 1 ст. 184 КПК України відповідно.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Вказане кримінальне провадження було виділено з матеріалів кримінального провадження №0000072 від 11.02.2023, що підтверджується постановою прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про виділення матеріалів досудового розслідування в окреме провадження від 17.04.2025.

15.08.2025 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - розтрата чужого майна шляхом зловживання службовим становищем у особливо великих розмірах в умовах воєнного стану, яке, відповідно до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, оскільки санкція статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: договором поставки від 07.06.2023 № 76 між Черкаським міським центром соціальних служб та ТОВ «ПРАЙМ ТЕРРА»; висновком експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від від 29.08.2024 № 315/24-23; довідкою Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні щодо Черкаського міського центру соціальних служб від 17.01.2025; висновком за результатами проведення судової економічної експертизи від 19.03.2025 № 84/25-23; протоколом №7678т/55/122/01-2023 від 29.12.2023 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, а саме з абонентського номеру НОМЕР_2 , що використовувався уповноваженою особою Черкаського міського центру соціальних служб ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрювана обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Стосовно позиції сторони захисту, викладеної в письмових запереченнях, щодо необґрунтованості підозри, то фактично адвокат дає оцінку доказам, зібраним стороною обвинувачення на даному етапі розслідування на предмет їх належності та допустимості, що є на цей час передчасним.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту щодо їх недоведеності, слідчий суддя зазначає наступне.

В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді застави прокурор в судовому засіданні посилався на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду, суд оцінює в світлі обставин цього кримінального правопорушення та особистої поведінки підозрюваної, її сімейного стану, приходить до висновку, що ризик переховування є актуальним, зважаючи на тяжкість ймовірного покарання, оскільки остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а беручи до уваги, що злочин, передбачений ч. 5 ст. 191 КК України, інкримінований в провину ОСОБА_5 є корупційним, отже у разі засудження останньої за ч. 5 ст. 191 КК України до неї не може бути застосовано звільнення від відбування покарання та застосування більш м`якого покарання, ніж передбачене законом, що свідчить про можливість переховування останньої від слідства та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваної, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 заміжня, має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалась, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання та те, що підозрювана раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягалась, не можуть бути вирішальними, що могло б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваної ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, з огляду на встановлені в судовому засіданні обставини.

В той же час, на переконання слідчого судді, прокурором не доведено, існування ризику можливого впливу ОСОБА_5 на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки в судовому засіданні слідчим було зазначено, що у даному кримінальному провадженні в якості свідка у 2023 році було допитано ОСОБА_7 , яка на момент укладення договору та на даний час є підлеглою ОСОБА_5 . Під час допиту слідчим з`ясовувалось чи не намагається остання чинити тиски та впливати на свідка з метою зміни нею показів чи відмови від дачі показів, на що ОСОБА_7 вказала, що ОСОБА_5 з даного приводу з нею не спілкується і жодних дій відносно неї не вчиняє. Інших допитів з даним свідком не проводилось. Відомостей щодо здійснення з боку ОСОБА_5 впливу на свідка орган досудового розслідування не має.

Таким чином, прокурором не доведено існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Отже, враховуючи викладене вище, слідчим суддею встановлено, що на даний час існує ризик, передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, який дає підставу для обрання підозрюваному запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тому, слідчий суддя повинен всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки в ході розгляду клопотання встановлено ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, наявність якого підтверджена достатніми доказами, тому слідчий суддя вважає, що стосовно підозрюваної ОСОБА_5 необхідно встановити запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання нею своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи (ч. 1 ст. 176 КПК): 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Обираючи один із запобіжних заходів, слід зважати, що їх види наведено у порядку зростання ступеня суворості.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (частина 1 статті 182 КПК).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука.

Так, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ч. 1 ст. 179 КПК України).

Відповідно до положень ст. 179 КПК України зі змісту поняття запобіжного заходу - особисте зобов`язання у його співвідношенні до інших запобіжних заходів вбачається, що це найменш суворий запобіжний захід.

Виходячи з положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Згідно положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування будь-якого запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що є особливо тяжким злочином та карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведена можлива причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй злочину, а також доведено існування ризику можливого вчинення останньою дій, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про наявність підстав для застосування до підозрюваної в цьому кримінальному провадженні запобіжного заходу.

Проте, матеріалами клопотання не підтверджено та прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_5 не забезпечить її належної процесуальної поведінки та не зможе запобігти, встановленому слідчим суддею, ризику.

Відповідно до ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Частиною 4 ст. 194 КПК України встановлено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи належну процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_5 в ході досудового розслідування, особу підозрюваної, її сімейний та матеріальний стан, а саме, що вона заміжня, офіційним джерелом доходу є заробітна плата в розмірі близько 35000 грн. на місяць, раніше не судима, слідчий суддя вважає, що запобігти вказаному ризику можливо шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж застава, а саме особистого зобов`язання з покладанням додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Відповідний запобіжний захід буде належним запобіжником від порушення підозрюваною процесуальних обов`язків та її належної процесуальної поведінки.

З огляду на те, що за своєю суттю такий запобіжний захід як особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу, відповідно до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, для зменшення наведених вище ризиків на підозрювану ОСОБА_5 слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_7 щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, - оскільки це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, який було обґрунтовано стороною обвинувачення та ефективності здійснення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 179, 182, 193, 194, 196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження №0000387 від 17.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі Черкаської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_7 щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_5 даною ухвалою слідчого судді, в межах строку досудового розслідування, тобто до 15 жовтня 2025 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання вказаних обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 КПК України, контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Копію даної ухвали вручити підозрюваній, захиснику, слідчому та прокурору.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1