У Х В А Л А Справа № 932/3890/25

Іменем України Провадження № 1-кс/932/1650/25

28 квітня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Дніпрі клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033, -

В С Т А Н О В И В:

24 квітня 2025 року до суду надійшло клопотання прокурора Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , у якому він прохає накласти арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене в ході проведення огляду місця події 23.04.2025 року, а саме: плетену сітку з волосінні, «плітку річкову» - 24 шт., «окунь звичайний» - 2 шт., володільцем яких є ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого клопотання прокурор зазначає, що СД ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 23.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

23.04.2025 року в ході огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, розташованій на березі річки Кривий Торець Краматорського району Донецької області, було виявлено та вилучено плетену сітку з волосінні, «плітку річкову» - 24 шт., «окунь звичайний» - 2 шт., володільцем яких є ОСОБА_4 .

З метою збереження речових доказів прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Володілець майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Розглянувши клопотання, дослідивши долучені до нього додатки, приходжу до висновку про задоволення клопотання, з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що СД ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 23.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до наданої до клопотання копії протоколу, 23.04.2025 року в ході огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, розташованій на березі річки Кривий Торець Краматорського району Донецької області, було виявлено та вилучено плетену сітку з волосінні, «плітку річкову» - 24 шт., «окунь звичайний» - 2 шт., володільцем яких є ОСОБА_4 .

Постановою дізнавача від 23.04.2025 року, вказане у клопотанні майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000033.

Дослідивши клопотання та додатки до нього вважаю, що прокурором доведено, що плетена сітка з волосінні, «плітка річкова» - 24 шт., «окунь звичайний» - 2 шт., можуть бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також можуть мати на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, які в подальшому можуть бути використані, як доказ, а тому погоджуюсь із висновком дізнавача про відповідність їх вимогам ст. 98 КПК України.

Через те, що вищевказане майно є речовим доказом по кримінальному провадженню, а також можливо було знаряддям вчинення чи зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, воно може бути приховане, втрачене, знищене, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 103, 110, 167, 170-173, 309-310, 369, 371-372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Костянтинівської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000033 задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на плетену сітку з волосінні, «плітку річкову» - 24 шт., «окунь звичайний» - 2 шт., володільцем яких є ОСОБА_4 .

На ухвалу слідчого судді може бути подано апеляцію безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1