Номер провадження 1-кс/754/2620/25
У Х В А Л А

Іменем України

19 серпня 2025 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві надати звіт про виконання ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі № 754/12048/25,

В С Т А Н О В И В:

19.08.2025 до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві надати звіт про виконання ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі № 754/12048/25.

Клопотання мотивує тим, що ухвала слідчого судді від 30.07.2025 про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП в м. Києві виконати вимоги ч.1 ст. 214 КПК України, та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві захисника ОСОБА_2 , на момент подачі клопотання органом досудового розслідування не виконана, витяг з ЄРДР заявникам не надано. З огляду на конституційно закріплену обов`язковість судових рішень, з посиланням на ч. 4 ст. 535 КПК України, заявниця просить зобов`язати уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві надати звіт про виконання ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі № 754/12048/25.

Оглянувши клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Так, відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що 28.07.2025 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшла скаргазахисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осібДеснянського УП ГУНП у місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також у невиконанні інших процесуальних дій.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 скаргу задоволено частково: зобов`язано уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП в м. Києві виконати вимоги ч.1 ст. 214 КПК України, та невідкладно, але не пізніше 24 годин, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві захисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , від 12.07.2025, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей, надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п.10 ч.1 ст.3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Водночас, кримінальне провадження, згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України, починається зі стадії досудового розслідування, початком якого, у свою чергу, є момент внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Отже, наведеними законодавчими нормами повноваження слідчого судді обмежуються відкритим кримінальним провадженням, в рамках якого слідчий суддя здійснює контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб. Єдиним виключенням з цього правила є розгляд скарги на бездіяльність уповноважених осіб, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, слідчий суддя, як і інші службові особи органів державної влади, має діяти виключно в межах наданої компетенції.

Стаття 2 КПК України передбачає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Дотримання процедури, встановленої законом, є важливою гарантією права кожного на свободу та особисту недоторканність в розумінні ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У рішенні від 21 листопада 2019 року у справі «Мельник проти України» (CASEOFMELNYKv.UKRAINE) (заява № 72286/01) Європейський Суд з прав людини наголосив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Зі змісту клопотання захисника ОСОБА_2 вбачається, що кримінальне провадження за її заявою не відкрите, відомості до ЄРДР не внесені.

Таким чином, вимоги клопотання захисника ОСОБА_2 виходять за межі повноважень слідчого судді відповідно до вимог КПК України.

Виходячи також з правової позиції Об`єднаної палати Касаційного Кримінального суду Верховного Суду від 21 травня 2021 року за єдиним унікальним номером судової справи 646/3986/19, у випадку, коли нормами КПК, якими регламентовано загальні правила застосування норм КПК, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо клопотання не підлягає розгляду в цьому суді, то останнє може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК України та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК України, згідно з якою слідчий суддя, вирішує лише ті питання, що не тільки винесені на його розгляд сторонами, але й віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання захисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві надати звіт про виконання ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі № 754/12048/25 належить повернути.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч.6 ст.304 КПК України ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Керуючись ст.2, 7, 9, 24, 26, 304, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

клопотання захисника ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про зобов`язання уповноважених осіб Деснянського УП ГУНП у м. Києві надати звіт про виконання ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 30.07.2025 у справі № 754/12048/25, - повернути заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1