Провадження № 1-кс/643/4937/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0013459, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

встановив:

В провадженні Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0013459 від 03.09.2025 за ч. 1 ст. 115 КК України КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до Другого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР у м. Полтаві з ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшли матеріали про те, що 03.09.2025 о 05:30 на гарячу лінію «102» надійшло повідомлення що в с. Огульці Богодухівського району Харківської області невстановлена особа здійснила постріл в військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 НГУ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває в розпорядженні командира військової частини, внаслідок чого останній отримав вогнепальне поранення не сумісне з життям.

04.09.2025 в ході проведення огляду в приміщенні Валківського відділення ХОБСМЕ було вилучено речі трупа №88 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: кофта спортивна синтетична, чорного кольору з капюшоном; куфайка з бавовняного трикотажу, коричневого кольору; брюки камуфляжні, зеленого кольору зі шкіряним ременем чорного кольору з бляшкою із металу сірого кольору;

Труси з бавовняного трикотажу чорного кольору у малюнок синього кольору та помаранчевого кольору.

Вилучені предмети є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, відповідно, вказані предмети є речовими доказами.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вилучені предмети є доказами по провадженню, як речові докази, будуть сприяти виявленню та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, встановлення осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на вище вказане майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 03.09.2025 з метою збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяви, у якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Постановою старшого слідчого в ОВС другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 від 04.09.2025 вилучене майно, а саме: кофта спортивна синтетична, чорного кольору з капюшоном; Куфайка з бавовняного трикотажу, коричневого кольору; брюки камуфляжні, зеленого кольору зі шкіряним ременем чорного кольору з бляшкою із металу сірого кольору; труси з бавовняного трикотажу чорного кольору у малюнок синього кольору та помаранчевого кольору - визнано речовими доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 04.09.2025, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню, унеможливити досягнення завдань кримінального провадження.

На даний час підставність клопотання про арешт майна не спростовано, що не унеможливлює у подальшому ставити питання про скасування арешту майна повністю чи частково в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Відтак слідчий суддя дійшов висновку, що застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, яке було вилучено 04.09.2025 в ході проведення огляду в приміщенні Валківського ХОБСМЕ трупу №88 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- кофта спортивна синтетична, чорного кольору з капюшоном;

- куфайка з бавовняного трикотажу, коричневого кольору.

- брюки камуфляжні, зеленого кольору зі шкіряним ременем чорного кольору з бляшкою із металу сірого кольору.

- труси з бавовняного трикотажу чорного кольору у малюнок синього кольору та помаранчевого кольору.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1