Справа № 645/3238/25
Провадження № 1-кс/645/738/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2025 року Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000732 від 19.05.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернулася до Немишлянського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на ноутбук фірми «Acer» моделі «PEW 71» «Aspire 5733 series, model PEW 71 S/N:LXRJWOC0312030E3EF1601, Date 2012/01/19, SNID 6. Без клавіш: «G»; «Win»; «^»; «спеціальної клавіши», в корпусі темно сірого кольору, на передній кришці, котрого маються наліпки різнокольорові з різними малюнками, які розміщені в хаотичному порядку, разом з дротом живлення, який упакований до експертного сейф-пакету 1705421, та визначити місцем їх зберігання - камеру схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 18.05.2025 о 12:09 надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що в період часу з 07.04.25 по 18.05.25 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, здійснила крадіжку особистих речей з квартири, належних ОСОБА_4

19.05.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000732 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, було допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка в ході допиту надала показання про те, що 07.04.2025 року вона переїхала з адреси свого мешкання та реєстрації ( АДРЕСА_1 ) до свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 жити разом з ним та допомагати йому в його будинку за адресою АДРЕСА_2 .

До переїзду вона жила разом з чоловіком, з яким у них були стосунки, його звати ОСОБА_6 (м.т. НОМЕР_1 ) Прізвища та ім`я по-батькові вона його не знає. Йому приблизно 43 роки. Дата народження їй невідома. Із ним потерпіла була в стосунках на протязі близько 2-х місяців. Перед тим як потерпіла ОСОБА_4 почала разом жити з вказаним чоловіком, він жив у чоловіка на ім`я ОСОБА_7 , з яким у нього були не дуже добрі відносини. Телефон ОСОБА_7 НОМЕР_2 . На початку квітня 2025 року він почав бити потерпілу, у неї були синці на обличчі, навіть одного разу намагався вихватити з рук її мобільний телефон щоб забрати його собі. У нього є друг на ім`я ОСОБА_8 » (це або прізвище або кличка, вона нажаль не знає). 07.04.2025 року потерпіла залишила квартиру свого мешкання на АДРЕСА_3 , та переїхала до батька. У батька вона живе по теперішній час. 18.05.2025 року батько потерпілої попросив поїхати до її квартири щоб розморозити холодильник, що остання і зробила. Близько 14:30 вона приїхала туди, та побачила що в квартирі порушена обстановка, а саме розкидані речі по кімнаті, відкритий балкон. Відтягнувши шторку на балконі, побачила що на дверях з кімнати на балкон розбито скло, як і на самому балконі. На балконі зникли господарськи інструменти. Точно сказати які вона нажаль не може. У кімнаті в якій знаходиться другий балкон вона виявила відсутність свого ноутбуку (фірму вона нажаль не пам`ятає). Разом з ноутбуком зникли і документи на нього, і дроти живлення, які лежали разом у сумці. Також у цій кімнаті мається тріщина на вікні. В цілому по квартирі було видно, що хтось без її відома щось шукав в квартирі, тому що багато речей стояло не на своєму місці та не в тому стані якому вона їх залишала.

У скоєному вона підозрює вищезазначених чоловіків на ім`я ОСОБА_6 та ОСОБА_9 . Ключі від квартири вона нікому не передавала, 2 екземпляри знаходиться у неї. Більше ні у кого їх немає.

В ході оперативно-розшукових заходів встановлено, що до викрадення вищевказаного майна причетний ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який пояснив, що в перших числах травня він разом з ОСОБА_11 та його співмешканцями, пішли до Дарії, у якої ОСОБА_10 раніше мешкав, за адресою: АДРЕСА_3 , квартиру він не пам`ятає. ОСОБА_10 за допомогою дробини потрапив до приміщення квартири ОСОБА_12 та здійснив крадіжку ноутбука, який належав Дарії та продав його.

Крім цього, в ході оперативно-розшукових заходів встановлено, що вказаний ноутбук ОСОБА_10 перепродав ОСОБА_13 , яка 04.06.2025 добровільно видала його працівникам поліції.

04.06.2025 слідчим проведено огляд виданого майна.

Постановою слідчого видане ОСОБА_13 майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання була повідомлена своєчасно та належним чином, надала суду заяву про проведення судового засідання без її участі.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про дату, часу та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. До канцелярії суду від останньої надійшла заява про розгляд клопотання без її участі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

06 червня 2025 року (п`ятниця) до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000732 від 19.05.2025 року, добровільно виданого ОСОБА_13 04.06.2025 року (середа). Вказане клопотання направлено на адресу суду поштою 04.06.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що 18.05.2025 о 12:09 надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що в період часу з 07.04.25 по 18.05.25 за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, здійснила крадіжку особистих речей з квартири, належних ОСОБА_4

19.05.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000732 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

В ході оперативно-розшукових заходів встановлено, що вказаний ноутбук ОСОБА_10 перепродав ОСОБА_13 , яка 04.06.2025 добровільно видала його працівникам поліції.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 , від 04.06.2025 речі, зазначені вище, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт (позбавити права на відчуження, розпорядження та користування) на ноутбук фірми «Acer» моделі «PEW 71» «Aspire 5733 series, model PEW 71 S/N:LXRJWOC0312030E3EF1601, Date 2012/01/19, SNID 6. Без клавіш: «G»; «Win»; «^»; «спеціальної клавіши», в корпусі темно сірого кольору, на передній кришці, котрого маються наліпки різнокольорові з різними малюнками, які розміщені в хаотичному порядку, разом з дротом живлення, який упакований до експертного сейф-пакету 1705421, власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який 04.06.2025 року добровільно видала ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визначити місцем зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню №0000732 від 19.05.2025 року камеру схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 06.06.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1