У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000372 від 16 травня 2024 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

02 травня 2025 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000372 від 16 травня 2024 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що слідчим відділенням ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000372 від 16 травня 2024 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України

18.07.2024 до слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області в межах досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000372 надійшов цивільний позов в інтересах ОСОБА_5 її представника адвоката ОСОБА_6 та клопотанням про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до вказаного клопотання та матеріалів кримінального провадження ОСОБА_7 та ОСОБА_8 шляхом підробки підписів ОСОБА_5 в Попередньому договорі №27/01/22/3, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/3, Попередньому договорі №27/01/22/7, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/7, Попередньому договорі №27/01/22/5, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/5, Попередньому договорі №27/01/22/6, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/6, Попередньому договорі №27/01/22/2, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/2, Попередньому договорі №27/01/22, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22, Попередньому договорі №27/01/22/8, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/8, Попередньому договорі №27/01/22/1, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/1, Попередньому договорі №27/01/22/4, Додатковій угоді до попереднього договору №27/01/22/4, Додатковій угоді до попереднього договору №20/01/23/2, та введення в оману ОСОБА_9 та зловживаючи довірою ОСОБА_5 заволоділи коштами в доларах США, яка еквівалентна сумі 15 814 686, 69 грн. належними ОСОБА_5 чим заподіяли останній збитків на вказану суму при цьому точна сума заподіяних збитків на даний час встановлюється.

Вказане кримінальне правопорушення є тяжким, але органом досудового розслідування на даний час проводяться всі необхідні заходи з метою встановлення всіх обставин вчинення даного кримінального правопорушення, зокрема і встановлення збитків, які можуть бути і в особливо великих розмірах, що передбачено в ч. 5 ст. 190 КК України, яке є особливо тяжким та передбачає конфіскацію майна.

Крім цього, в межах кримінального провадження також перевіряється можливе вчинення зазначеними особами кримінальних правопорушень, передбачених ст. 209 КК України.

01.05.2025 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

А тому, орган досудового розслідування вважає за доцільне накласти арешт на майно ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за ОСОБА_7 зареєстровано наступне нерухоме майно, а саме: об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 71.6 кв. м, житловою площею 40.1 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 102, належить ОСОБА_10 на праві спільної часткової власності у розмірі частки .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 ОСОБА_10 є власником транспортного засобу марки «MERCEDES-BENZ», моделі «GLK 250», д.н.з. НОМЕР_2 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за ОСОБА_11 зареєстровано наступне нерухоме майно, а саме: закінчений будівництвом об`єкт приміщення, гаражний бокс, що за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 24.3 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, належить ОСОБА_11 на праві власності, об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 99.5 кв. м, житловою площею 38 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, належить ОСОБА_11 на праві власності.

Беручи до уваги викладене і те, що вище зазначене майно може бути в подальшому відчужене, передане в оренду, на іншому праві користування, в заставу чи іпотеку, можуть бути предметом поділу, об`єднання, проведення реєстраційних та нотаріальних дії, що унеможливить їх подальше збереження та з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вище вказане нерухоме майно, яке на праві приватної власності належать ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а з метою приховування кримінального правопорушення щодо об`єктів нерухомого майна, до початку розгляду клопотання про арешт майна, що може зашкодити меті забезпечення арешту на майно, є достатні підстави для розгляду вказаного клопотання про арешт майна без повідомлення осіб, на яких оформлено право власності на вище зазначені об`єкти нерухомого та рухомого майна.

Враховуючи вищевикладене, вважаємо, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є виправданим втручанням у право власності особи внаслідок дій якої завдано значну шкоду інтересам потерпілої особи та в повному обсязі відповідає загально прийнятій практиці національних судів та Європейського суду з прав людини, а тому орган досудового розслідування просить слідчого суддю накласти арешт на нерухоме майно із забороною відчуження та розпорядження такого майна, яке перебуває на праві приватної власності у ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: закінчений будівництвом об`єкт приміщення, гаражний бокс, що за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 24.3 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100; об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 99.5 кв. м, житловою площею 38 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, належить ОСОБА_11 на праві власності.

Розгляд вказаного клопотання на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України просить розглянути без повідомлення власника, а саме ОСОБА_11 .

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце судового розгляду були належним чином повідомлені, слідчий подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутності, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Від представника потерпілої ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_12 надійшло клопотання про проведення судового засідання у їх відсутності, вказав, щодо задоволення клопотання не заперечує.

Враховуючи приписи ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд даного клопотання без виклику особи, у володінні якої воно знаходяться..

Дослідивши матеріали клопотання та додатково подані, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як встановлено у судовому засіданні, що слідчим відділенням ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000372 від 16 травня 2024 року, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що підставою для внесення до ЄРДР слугувала заява ОСОБА_5 , яка є потерпілою у даному кримінальному провадженні.

18.07.2024 до слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області в межах досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000372 надійшов цивільний позов в інтересах ОСОБА_5 її представника адвоката ОСОБА_6 та клопотанням про вжиття заходів забезпечення кримінального провадження з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

01.05.2025 у рамках даного кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

01.05.2025 у рамках даного кримінального провадження повідомлено ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 про підзору у вчиненні у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 358, , ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за ОСОБА_11 зареєстровано:

- закінчений будівництвом об`єкт приміщення, гаражний бокс, що за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 24.3 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, який належить ОСОБА_11 на праві власності,

-об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 99.5 кв. м, житловою площею 38 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, який належить ОСОБА_11 на праві власності.

Відповідно до ч.ч. 6, 7, 8 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно із п. 3, 4, 5 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна для виконання завдань арешту майна, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), у разі постановлення обвинувального вироку та задоволення заявленого цивільного позову.

Відповідно до ч. 11, 12 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення виконання завдань кримінального, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити частково та накласти арешт на майно, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), а саме: на нерухоме майно виключно із забороною відчуження такого майна, яке перебуває на праві приватної власності у ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: закінчений будівництвом об`єкт приміщення, гаражний бокс, що за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 24.3 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100; об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 99.5 кв. м, житловою площею 38 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100, оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що вказане майно може бути відчужене, передане чи приховане. Проте, слідчим не доведено яким чином може завадити кримінальному провадженню користування зазначеним нерухомим майном, крім того в ч. 12 ст. 170 КПК України міститься пряма заборона застосування такого обмеження.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, з метою забезпечення цивільного позову, виключно із забороною його відчуження, яке перебуває на праві приватної власності у ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:

-закінчений будівництвом об`єкт приміщення, гаражний бокс, що за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 24.3 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100;

-об`єкт житлової нерухомості квартира, що за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 99.5 кв. м, житловою площею 38 кв. м, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 100.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1