Провадження №: 1-кс/752/6058/25
У Х В А Л А

05 серпня 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000012 від 08.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , звернувся із клопотанням про часткове скасування арешту, накладеного ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2025 року у справі № 752/11560/25, на криптовалютні активи, та дозволити користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та розблокувати увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» (ІНФОРМАЦІЯ_9 ). Зобов?язати криптобіржу «ІНФОРМАЦІЯ_17» ( ІНФОРМАЦІЯ_9 ) скасувати арешт на криптовалютні активи, дозволивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та розблокувати увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2025 року у справі № 752/11560/25 Провадження №1-кс/752/4623/25 клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 про арешт майна було задоволено та накладено арешт на криптовалютні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблоковано увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , ІНФОРМАЦІЯ_14 та обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» (ІНФОРМАЦІЯ_9 ).

Зобов?язано криптобіржу «ІНФОРМАЦІЯ_17» ( ІНФОРМАЦІЯ_9 ) накласти арешт на криптовалютні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблокувати увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , ІНФОРМАЦІЯ_14 .

Таким чином, на сьогоднішній день на криптовалютних гаманцях ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 накладено арешт і вони не мають можливості ними користуватись за прямим їх функціональним призначенням.

При винесенні вищевказаної ухвали ані вказані особи, ані їх представники присутні не були. Вищевказане порушення призвело до неможливості навести аргументи на користь своєї позиції, у зв`язку з чим розгляд клопотання було проведено з порушенням прав власників майна на захист та справедливий суд.

Для обґрунтування тверджень щодо необґрунтованості накладеного арешту та з метою доведення наявності підстав для скасування арешту накладеного на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2025 року у справі № 752/11560/25, звертали увагу на наступне.

Вважають, що судом було порушено право осіб на справедливий судовий розгляд, оскільки при винесенні вищевказаної ухвали ані захисник, ані власники присутні не були.

Відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03.06.2025 року у справі № 752/11560/25 арешт на майно накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Але криптовалютні активи не можуть бути речовими доказами, оскільки не є матеріальними об`єктами, а є виключно записами на рахунках у банках.

Хоча ч.10 ст. 170 КПК України передбачає можливість арешту у безготівковій формі, такий арешт може використовуватися з іншою метою, передбаченою ч.2 ст.170 КПК України, ніж збереження речових доказів, а саме: спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак для збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст. 170 КПК) такий арешт застосований бути не може внаслідок не відповідності критеріям ст.98 КПК.

Таким чином, криптовалютні активи не підпадають під визначення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть бути знаряддями злочину, зберегти сліди або відомості, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні».

Також, необхідно врахувати той факт, що у разі судового розгляду кримінального провадження криптовалютні активи процесуально не можуть визнаватись речовими доказами, оскільки відповідно до ч.1 ст.357 КПК України речові докази оглядаються судом, а також подаються для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі потреби - також іншим учасникам кримінального провадження. Особи, яким подані для ознайомлення речові докази, можуть звернути увагу суду на ті чи інші обставини, пов`язані з річчю та її оглядом.

Постановою слідчого від 31.03.2025 року криптовалютні гаманці, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , що обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Між тим, визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути єдиною умовою для накладення на нього арешту, оскільки не є визначеною законом підставою для цього.

Також, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню, а тому наявність постанови слідчого про визнання майна речовим доказом не може бути беззаперечною підставою для накладення арешту на майно у разі відсутності розумних підозр вважати його доказом злочину.

Вважав, що якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру

Втім, вказані особи не перебувають у статусі підозрюваного, обвинуваченого та не є особами, які з силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Зазначав, що у клопотанні прокурором не наведено жодного доказу, що джерело походження криптовалютних активів є предметом злочину чи отримані незаконним шляхом. Отже, відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на функціонал на криптовалютних гаманцях осіб.

Проте за вказаних обставин майно, яке належить особам не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть буди використані як доказ факту чи обстави, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

За таких обставин клопотання про скасування арешту слід задовільнити та скасувати арешт майна накладеного на функціонал на криптовалютних гаманцях, що належать вказаним особам.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Так, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 132 КПК України, прокурор не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які послався у клопотанні, а слідчий суддя, в свою чергу, у відповідності до ст. 94 КПК України, належним чином не оцінив ці докази з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення.

Прокурор в клопотанні не надав будь якої оцінки щодо правової підстави для арешту майна, не зазначив та належним чином не обґрунтував, яким чином криптовалютні активи мають відношення до кримінального провадження, які саме сліди вчинення кримінального правопорушення могли залишитись на них та чи можна взагалі їх використовувати, як речовий доказ у кримінальному провадженні. Вартість майна, яке належить арештувати повинна бути спів-мірною розміру шкоди завданої кримінальним правопорушення у відповідності до положення ст. 170 КПК України. Проте, матеріали по розгляду клопотання таких даних не містять. Відтак, висновки слідчого судді щодо наявності підстав для накладення арешту на грошові кошти вищезазначених осіб не ґрунтуються на вимогах закону.

Таким чином, прокурором не було доведено що криптовалютні активи, на які накладено арешт мають значення для досудового розслідування, є речовими доказами, та є необхідність у їх подальшому збереженні. Також застосування заходу забезпечення у виді арешту є обмеженням законного права особи щодо володіння майном та здійснення підприємницької діяльності, а отже, таке майно негайно підлягає поверненню його власнику, тобто скасуванню арешту.

Прокурор у судові засідання 22.07.2025, 30.07.2025, 04.08.2025, 05.08.2025 не з`явився, письмових заперечень на клопотання не подав.

Адвокат надав клопотання про розгляд без його участі, просив долучити до матеріалів справи відкриті відомості з інтернет ресурсу щодо компанії нерезидента Acus Vaistine UAB, з яких слідує, що це стала компанія, яка не має відношення до підзахисних, а тому спростовує доводи прокурора про належність осіб до вказаної компанії.

Крім того, в підтвердження позиції про безпідставність накладення арешту, надав докази про відсутність криптовалютних активів на криптобіржі «ІНФОРМАЦІЯ_17» (відеозаписи) та вважав, що за відсутності криптовалютних активів застосування даного забезпечення з метою збереження речових доказів не може бути досягнуто.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. І таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 05.04.2013 року підготувала Лист N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п. 13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.»

У пп. 2 п. 2.6. Роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014, яке викладене у формі «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», зазначено: «щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до ч. 3 ст. 64-2 КПК України, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, відповідно до приписів КПК України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , є третьою особою, щодо майна якого вирішується питання про арешт.

Як слідує із ухвали слідчого судді від 03.06.2025, якою в тому числі накладено арешт на криптовалютні активи, та заборонено користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблоковано увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» (ІНФОРМАЦІЯ_9 ), правовою підставою для накладення арешту на майно у цьому кримінальному провадженні було збереження речових доказів, а також доведеність прокурором існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на майно, зазначене у клопотанні, може призвести до його можливого відчуження, передачі, використання та перетворення майна, яке має значення для досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що заборона користуватися і розпоряджатися у будь-який спосіб та блокування усього функціоналу на криптовалютних гаманцях, - виправдовувало у цьому випадку ступінь втручання у право власності.

Згідно змісту клопотання, за версією слідства, на території України діє злочинна організація, діяльність якої спрямована на впровадження шахрайських схем, спрямованих на заволодіння грошовими коштами третіх осіб в особливо великих розмірах. Загальний план злочинної діяльності полягав у заволодінні чужими грошовими коштами, отриманими в якості здійсненої конвертаційної операції, під виглядом господарсько-правових відносин, без намірів на виконання відповідних угод, шляхом обману та зловживання довірою із використанням підконтрольних підприємств. Розроблений причетними особами механізм вчинення злочинів передбачав використання створення у потенційного потерпілого впевненості щодо вигідності даного партнерства та подальшого співпрацювання у сфері фінансових та віртуальних операцій.

В ході досудового розслідування слідством встановлено ряд осіб, що причетні до організації заздалегідь розробленої шахрайської схеми та подальшої участі/співучасті в її реалізації, направленої на заволодіння грошових коштів ОСОБА_11 , з використанням ряду криптовалютних гаманців, серед яких: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ІНФОРМАЦІЯ_12 ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , ІНФОРМАЦІЯ_14

Слідством встановлено, що останні користуються криптовалютною біржою «ІНФОРМАЦІЯ_17».

Постановою слідчого від 31.03.2025 року криптовалютні гаманці, які зареєстровані на ім`я ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , що обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, арешт накладався з метою збереження речових доказів.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування гак і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Встановлено, що представник власників майна участі у судовому засіданні з розгляду клопотання про накладення арешту, не брав, що позбавило власників можливості висловити свою думку та спростувати доводи органу досудового розслідування щодо відповідності майна критеріям речових доказів.

Із наданих стороною захисту документів, слідує, що на криптовалютних гаманцях, що належать ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 відсутні криптовалютні активи на криптобіржі «ІНФОРМАЦІЯ_17», а з відкритих відомостей з інтернет ресурсу щодо компанії нерезидента Acus Vaistine UAB, убачається, що це стала компанія, яка працює більше 31 року. Відтак є незрозумілим, яке відношення до цієї компанії мають ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 .. Зазначене спростовує, що криптовалютні гаманці, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вони були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Крім того, відсутні відомості щодо вручення підозри ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 ..

Прокурор у судове засідання не з`явився та не довів, що у подальшому арешті майна не відпала потреба, за таких обставин, клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню, а арешт, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.06.2025 частковому скасуванню.

Керуючись статями 176-178, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання - задовольнити.

Скасувати частково арешт накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.06.2025 (справа № 752/11560/25, провадження № 1-кс/752/4623/25), а саме: з криптовалютних активів, та дозволити користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та розблокувати увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 та обслуговується криптобіржою «ІНФОРМАЦІЯ_17» (ІНФОРМАЦІЯ_9 ).

Зобов?язати криптобіржу «ІНФОРМАЦІЯ_17» ( ІНФОРМАЦІЯ_9 ) скасувати арешт на криптовалютні активи, дозволивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та розблокувати увесь функціонал на криптовалютних гаманцях, які зареєстровані на ім?я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1