УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

представників власника майна - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

власника майна - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000325 від 17.03.2025,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000325 від 17.03.2025,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна, яке вилучене 08.05.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на: ноутбук «Razer», ідентифікаційний номер пристрою 96162053-DECB-4B83-89A6-EE69626F7BB3; ноутбук «Mac Book Air» серійний номер XPQFY4H59C; ноутбук «Mac Book Pro» серійний номер HP7FL421PD із зарядним пристроєм; планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_1 ; планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_2 ; системний блок на якому наявні написи: GeForceRTX4080 Super 16GVENTUS3XOC, S/N1: 602-V511-75SB.

Клопотання мотивоване тим, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000325 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється щодо шахрайських дій працівників компанії «AutoPay», направлених на заволодіння грошовими коштами громадян в особливо великих розмірах, а саме коштами перерахованими на користь вказаної компанії за купівлю транспортних засобів на аукціонах США.

Згідно інформації наданої оперативним підрозділом, встановлено потерпілих, які з метою придбання транспортних засобів з-за кордону скористалися послугами вказаної вище компанії «AutoPay». Комунікація з представниками компанії відбувалася шляхом листування в месенджері Telegram з контактом ОСОБА_8 (ID: ). В процесі спілкування, зазначений контакт обіцяв за надані грошові кошти викупити автомобілі на аукціоні в США.

Оплата за послуги здійснювалася шляхом переказу токенів USDT на криптовалютний гаманець НОМЕР_3 . Так, встановлено, що були проведені наступні транзакції: 9c859ebf9608c3b9e675ce042bedb341f6a4889c4251c96d7c16c4ec4b8b09a5 (на суму 96021 USDT); 6391c89ea188b0b7ed205403c8fa79595a098720e544434daf2e1e (на суму 133423 USDT); dadfca663829eb1839ec4c63b8dbdbdbaaa3f0ec7345d634c61d3427dfce0cd9 (на суму 12886 USDT).

Згідно інформації наданої оперативним підрозділом, про те що оперативним шляхом встановлено фінансовий номер телефону НОМЕР_4 , прив?язаний до вказаної банківської карти, а також особу-власника зазначеної банківської карти, а саме ОСОБА_6 . Працівниками УПК в м. Києві ДКП НП України було встановлено номер телефону НОМЕР_5 , з використанням якого були скоєні шахрайські дії, (вказаний номер прив`язаний до телеграм-акаунту ІНФОРМАЦІЯ_1 ). В подальшому, шляхом послідовного аналізу пристроїв, в яких використався вказаний номер телефону, встановлено, що у зазначених пристроях також використовувався номер НОМЕР_4 . Окрім того, під час допиту потерпілої було встановлено банківську карту НОМЕР_6 (АТ «ПУМБ»), на яку остання здійснювала грошові перекази за вказівкою представників «AutoPay».

За адресою АДРЕСА_1 також було проведено бесіду із сусідами. Під час спілкування останні повідомили, що дійсно в даному будинку мешкає ОСОБА_6 та ОСОБА_9 та ведуть спільний побут. Окрім того, було опитано працівників ЖК «Файна таун», які розповіли, що ОСОБА_6 та ОСОБА_9 винаймають квартиру за цією адресою, доки в їхній квартирі проводяться ремонті роботи.

Так, 08.05.2025 у період часу з 07 год. 20 хв. до 10 год. 46 хв., на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 29.04.2025 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_6 в квартирі АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено майно про накладення на яке в своєму клопотанні просить прокурор.

08.05.2025 слідчим СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 винесено постанову про визнання зазначеного майна речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відтак, з метою збереження речових доказів, прокурор просить накласти арешт на вищезазначене майно.

В судовому засіданні прокурор Київської міської прокуратури ОСОБА_7 клопотання підтримала та просила його задовольнити з підстав у ньому викладених.

Адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , власник майна ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, вказали, що ОСОБА_6 не має відношення до кримінального провадження, яке розслідується у межах даного кримінального провадження. Крім того, також зазначили, що ноутбук «Mac Book Air» серійний номер XPQFY4H59C, належить його дівчині, яка з ним разом проживає, та використовує даний ноутбук у своїй професійній діяльності, яка не пов`язана з обставинами даного кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, адвокатів, власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про наступне.

Так, у провадженні СУ ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000325 від 17.03.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Звернення прокурора з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_10 від 08.05.2025 у кримінальному провадженні №0000325 майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення огляду, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 08.05.2025, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для часткового накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні, а саме, на: ноутбук «Razer», ідентифікаційний номер пристрою 96162053-DECB-4B83-89A6-EE69626F7BB3; ноутбук «Mac Book Pro» серійний номер HP7FL421PD із зарядним пристроєм; планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_1 ; планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_2 ; системний блок на якому наявні написи: GeForceRTX4080 Super 16GVENTUS3XOC, S/N1: 602-V511-75SB.

Разом з тим, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, а також те, що прокурором не доведено, що ноутбук «Mac Book Air» серійний номер XPQFY4H59C, належить саме ОСОБА_11 , має значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, є засобами вчинення кримінального правопорушення, набуте протиправним шляхом та/або містить на собі сліди вчиненого злочину, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно в цій частині відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000325 від 17.03.2025,за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, про арешт майна - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, яке вилучене 08.05.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме, на:

-ноутбук «Razer», ідентифікаційний номер пристрою 96162053-DECB-4B83-89A6-EE69626F7BB3;

-ноутбук «Mac Book Pro» серійний номер HP7FL421PD із зарядним пристроєм;

-планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_1 ;

-планшет «iPad Pro» imei НОМЕР_2 ;

-системний блок на якому наявні написи: GeForceRTX4080 Super 16GVENTUS3XOC, S/N1: 602-V511-75SB.

У задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1