Провадження № 1-кс/712/3824/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2025 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002593 від 31.07.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Рожнятів, Рожнятівського району, Івано-Франківської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

01 серпня 2025 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002593 від 31.07.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

За даними матеріалів справи, ОСОБА_5 , 31.07.2025 о 01 годині 52 хвилин, перебуваючи неподалік багатоповерхового житлового будинку № 44/1, що по вул. Дахнівська, 44/1 в м. Черкаси, умисно, таємно, повторно, з корисливих мотивів, скориставшись відсутністю сторонніх осіб, невстановленим способом, проник до автомобіля марки «Volkswagen Transporter», білого кольору, 2000 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності та на законних підставах належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У подальшому, ОСОБА_5 , без дозволу останнього та за допомогою ключа запалювання, який знаходився в салоні вищевказаного автомобіля, запустив двигун транспортного засобу та почав рух, в напрямку Івано-Франківської області, чим незаконно заволодів транспортним засобом та зник з місця події.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше судимий:

?16.11.2011 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ч. 1 ст. 122, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 194 КК України, на підставі ст. 70 КК України до 3 років 2 місяці позбавлення волі;

?07.04.2014 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ст. 395, ч. 2 ст. 185 КК України, на підставі ст.ст. 70, 71 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі;

?28.09.2015 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ч. 3 ст. 185 КК України, на підставі ст. 70 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі, від відбування якого звільнений 27.07.2016 на підставі ст. 81 КК України на не відбутий термін 5 місяців 5 днів;

?25.11.2016 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ст. 395 КК України, на підставі ст. 71 КК України до 6 місяців арешту;

?16.12.2016 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ч. 2 ст. 185 КК України, на підставі ч. 4 ст. 70 КК України до 2 років 4 місяців позбавлення волі, 04 січня 2019 року звільнений по відбуттю строку покарання;

?03.05.2019 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 6 місяців арешту;

?31.07.2019 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за ч. 2 ст. 289 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 6 років 3 місяці.

31.07.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за ч. 1 ст. 289 КК України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортного засобу.

31.07.2025 змінено кваліфікацію кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 289 КК України на ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортного засобу, вчиненого повторно.

31.07.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортного засобу, вчиненого повторно.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, на думку органу досудового розслідування, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення; протоколом огляду місця події; протоколом допиту свідків; протоколом затримання особи; протоколами огляду відеозапису; протоколом допиту потерпілого.

Слідчий у клопотанні зазначає, що під час досудового слідства у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що підозрюваний зареєстрований та фактично проживає в смт. Рожнятів, Рожнятівський район, Івано-Франківська область, наявність міцних соціальних зв`язків, які б утримували його в м. Черкаси не виявлена, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, з метою уникнення від покарання, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним обґрунтовується тим, що останній, не має власного постійного джерела доходів, про що свідчить відсутність працевлаштування, як джерела законного доходу, також систематичне вчинення ним злочинів пов`язаних з корисливих мотивів.

Органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків; 3) застава - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про те, що майновий та сімейний стан підозрюваного дає йому можливість внести за себе заставу; 4) домашній арешт - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних у даному клопотанні ризиків.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою, а тому слідчий за погодженням із прокурором звернулася до слідчого судді з указаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002593 від 31.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002593 , відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені за фабулою: «в період часу з 20 год 30.07.2025 до 07 год. 31.07.2025 невстановлена особа за адресою: м. Черкаси, вул. Дахнівська, 44/1, таємно, незаконно заволоділа автомобілем фольксваген Транспортер НОМЕР_1 , білого кольору, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , і з місця вчинення злочину зникла» - правова кваліфікація ч.2 ст. 289 КК України.

31.07.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, тобто у незаконному заволодінні транспортного засобу, вчиненого повторно.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.

Щодо наявності ризиків, на які посилався орган досудового розслідування, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, зареєстрований та фактично проживає в смт. Рожнятів, Рожнятівський район, Івано-Франківська область, наявність міцних соціальних зв`язків, які б утримували його в м. Черкаси не виявлена, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, з метою уникнення від покарання, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

Також прокурором при розгляді клопотання доведено ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи те, що підозрюваний ніде не працює, не має постійного джерела доходів, а також неодноразово притягувався до вчинення кримінальних правопорушень, востаннє судимий 31.07.2019 Рожнятівським районним судом Івано-Франківської області за аналогічним злочином за ч.2 ст. 289 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 6 років 3 місяці, що свідчить про те, що підозрюваний на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти нові злочини.

Наявність вищевказаних доведених ризиків, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вважає за можливе визначити розмір застави у 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на нього конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002593 від 31.07.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто з 31 липня 2025 року до 28 вересня 2025 року, включно.

Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави 40 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 121120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на нього зобов`язання:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя : ОСОБА_1