Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/186/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.06.2025м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участі секретарів судового засідання ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

в присутності потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Красилові об`єднане кримінальне провадження № 0000060 від 10.01.2022, № 0000888 від 11.03.2023 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красилівського районного суду Хмельницької області знаходиться об`єднане кримінальне провадження № 0000060 від 10.01.2022, № 0000888 від 11.03.2023 відносно ОСОБА_4 , про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000888 від 11.03.2023 ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що він, будучи засудженим вироком Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 11.06.2020 за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання з випробуванням та встановленням іспитового строку тривалістю 2 роки, та будучи притягнутим до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України, обвинувальний акт відносно якого 28.01.2022 скеровано до Красилівського районного суду Хмельницької області, який на даний час перебуває на розгляді у вказаному суді, на шлях виправлення не став, продовжив злочинну діяльність вчинив новий умисний злочин проти власності. Так, 19.10.2022 близько 18:00 год, ОСОБА_4 , перебуваючи в АДРЕСА_1 , у житловому будинку, під час розпивання алкогольних напоїв із ОСОБА_7 , помітив у останнього мобільний телефон марки «Nokia» моделі «С 20», і у ОСОБА_8 виник умисел на його викрадення. Надалі, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на викрадення чужого майна, ОСОБА_4 19.10.2022 близько 18:05 год, перебуваючи кімнаті вітальні житлового будинку АДРЕСА_2 розуміючи, що в країні діє воєнний стан, введений Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 та неодноразово продовжувався, востаннє указом Президента України № 7664 від 12.08.2022 на 90 діб по 21.11.2022 включно, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, діючи умисно, повторно, таємно, з корисливих мотивів, з-під подушки на ліжку викрав мобільний телефон марки «Nokia» моделі «C 20» вартістю 2166,67 грн, із чохлом на ньому у формі книжки вартістю 200 грн та сім-карткою оператора мобільного зв`язку Київстар вартістю 100 грн, які належать ОСОБА_9 поклавши його до кишені власної куртки та виніс викрадене за межі домогосподарства та розпорядився ним на власний розсуд, тим самим заподіяв потерпілому майнової шкоди на суму 2466,67 грн.

Такі дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження № 0000888 від 11.03.2023 на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з набранням 09.08.2024 року законної сили Законом України № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким декриміналізовано крадіжку, розмір якої не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Обвинувачений не заперечував щодо задоволення клопотання прокурора та закриття кримінального провадження.

Заслухавши прокурора, думку обвинуваченого, захисника, потерпілого ОСОБА_10 , суд доходить висновку про задоволення клопотання прокурора зважаючи на таке.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Кримінальне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 185 КК України є кримінальним правопорушенням проти власності.

Важливим при кваліфікації кримінальних правопорушень проти власності є встановлення ознак предмету викрадення, що має певну вартість. Саме вартість чужого майна на момент викрадення є тим критерієм, за яким відрізняється адміністративне правопорушення (ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) «Дрібне викрадення чужого майна») від кримінально-караної крадіжки.

09.08.2024 року набрав чинності Закон України № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

Згідно зазначеного Закону ст. 51 КУпАП викладено у новій редакції відповідно до якої викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваного мінімуму доходів громадян є дрібним викрадення чужого майна.

Відповідно пункту 5 Підрозділу 1 Перехідних положень ПК України, згідно з яким у разі, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПК України з урахуванням норм абзацу першого підпункту 169.4.1 пункту 169.4 цієї статті платник податку має право на зменшення суми загального місячного оподатковуваного доходу, отримуваного від одного роботодавця у вигляді заробітної плати, на суму податкової соціальної пільги у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Тобто, розмір податкової соціальної пільги в розумінні пункту 5 Підрозділу 1 Перехідних положень ПК України дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на один місяць працездатних осіб з 1 січня складає 2481 грн. Отже, розмір податкової соціальної пільги у 2022 році для кримінально-правової кваліфікації становить 1240 грн. 50 коп.

Таким чином, викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 2481 грн (1240 грн. 50 коп.*2=2481 грн).

Велика Палата Верховного Суду у постанові №0306/7567/12, вказала, що за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК України раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності.

Згідно з ч.1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, отже, поширюється на осіб, які вчинили діяння до набрання законом чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Таким чином, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону № 3886-ІХ має зворотну дію в часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Таким чином, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у викраденні чужого майна на суму 2466,67 грн, що на момент вчинення кримінального правопорушення не перевищує 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (2481 грн), суд доходить висновку про неможливість кваліфікації його діяння за частинами статті 185 КК України, оскільки дії ОСОБА_4 мають ознаки дрібної крадіжки, відповідповідальність за яку передбачена ст. 51 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

З огляду на викладене, враховуючи зазначені норми права та обставини справи, беручи до уваги, що з 09.08.2024 втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, інкримінованого ОСОБА_4 , обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження № 0000888 від 11.03.2023 щодо нього на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України, суд доходить висновку про те, що кримінальне провадження № 0000888 від 11.03.2023 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підлягає закриттю у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно висновку Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, зробленого в постанові від 01.02.2024 року у справі №930/497/23, закриття кримінального провадження стосовно особи з нереабілітувальних підстав і застосування до неї м`якшої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз.

Товарознавчу експертизу №СЕ-19/123-23/2728-ТВ від 15.03.2023 в розмірі 755,12 грн, проводили експерти установи, що фінансується з Державного бюджету, а тому, згідно з вимогами ч. 2 ст. 124 КПК України, з обвинуваченого ОСОБА_4 підлягають стягненню на користь держави процесуальні витрати в сумі 755,12 грн.

Доля речових доказів підлягає вирішенню відповідно до ч.9 ст.100 КПК України.

Керуючись ст. 5 КК України, п.4-1 ч.1 ст.284, ст.ст. 285-288, 314, 372, 479-2 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Закрити кримінальне провадження № 0000888 від 11.03.2023 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Стягнути з ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) процесуальні витрати по справі на користь держави в сумі 755,12 гривень.

Речові докази повернути потерпілому ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1