Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1377/2025 Справа № 641/6748/25
УХВАЛА
11 вересня 2025 року м.Харків
Слобідський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До суду надійшло вищевказане клопотання, в якому прокурор просила накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 09.09.2025 року, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон «Redmi» салатового кольору, у вимкненому стані, на передній стороні якого мається камера, яка розташована у верхній частині у кількості 1 шт., на тильній стороні корпусу в верхній лівій частині розташовані камери у кількості 1 штуки, у нижній лівій частині мається напис «Redmi», телефон знаходиться в силіконовому чохлі, зеленого кольору; захисне скло у розбитому стані, що поміщені до паперового конверту із підписами усіх учасників слідчої дії, а також зв`язку ключів у кількості 2 шт., що поміщені до паперового конверту із підписами усіх учасників слідчої дії.
09.09.2025 слідчим винесено постанову про визнання вилученого майна речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.
У органу досудового розслідування є підстави вважати що вилучені речі, мають доказове значення у кримінальному провадженні, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі, вимоги клопотання підтримала.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.
Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.
Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.
З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що майно на яке прокурор просить накласти арешт у своєму клопотанні, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку слідчого судді, є достатньо підстав вважати, що вилучене майно, має доказове значення у кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження та проведення експертного дослідження.
Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події від 09.09.2025 року, за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: мобільний телефон «Redmi» салатового кольору, у вимкненому стані, на передній стороні якого мається камера, яка розташована у верхній частині у кількості 1 шт., на тильній стороні корпусу в верхній лівій частині розташовані камери у кількості 1 штуки, у нижній лівій частині мається напис «Redmi», телефон знаходиться в силіконовому чохлі, зеленого кольору; захисне скло у розбитому стані, що поміщені до паперового конверту із підписами усіх учасників слідчої дії, а також зв`язку ключів у кількості 2 шт., що поміщені до паперового конверту із підписами усіх учасників слідчої дії.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1