Справа № 740/3706/25
Провадження № 1-кс/740/559/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

01 липня 2025 року місто Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області

ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

- слідчого ОСОБА_3 ,

- прокурора ОСОБА_4 ,

- підозрюваного ОСОБА_5 ,

- захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжині клопотання слідчого Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000487 від 28 червня 2025 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин Чернігівської області, громадянина України, одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 Кримінального кодексу України,

установила:

30.06.2025 до суду надійшло вищевказане клопотання, мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 28.06.2025 близько 11 год, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дії, з мотивів виниклих неприязних відносин, із метою вбивства ОСОБА_7 , перебуваючи на прибудинковій території домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді настання смерті ОСОБА_7 та бажаючи їх настання, умисно здійснив один прицільний постріл із вогнепальної зброї мисливської рушниці, в потерпілу ОСОБА_7 , чим завдав їй тілесні ушкодження у вигляді вогнепального проникаючого поранення грудної клітки зліва з пошкодженням лівої легені, лівої верхньої кінцівки, лівобічного гемотораксу, кровотечі, перелому ребер зліва.

При цьому ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, але кримінальне правопорушення не було закінчене з причин, що не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_7 була надана своєчасна кваліфікована медична допомога.

Відомості за даним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487 від 28.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

28.06.2025, о 14 год 35 хв, на підставі ст. 208 КПК України, затримано гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення.

29.06.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які дають підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, зокрема:

- рапорт оперативного чергового про доставлення до КНП «Ніжинська центральна міська лікарня ім. М. Галицького» з діагнозом вогнепальне поранення грудної клітини;

- протокол огляду місця події від 28.06.2025 року, відповідно до якого за адресою: АДРЕСА_2 , виявлено ствол із колодкою та прикладом, два споряджені патрони, стріляну гільзу, пиж-контейнер, сліди речовини бурого кольору.

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 , відповідно до якого останній повідомив, що 28.06.2025 перебуваючи на території власного домогосподарства побачив як ОСОБА_5 здійснив постріл в ОСОБА_7

- протокол проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 , відповідно до якого останній відтворив обставини за яких відбулося кримінальне правопорушення;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 , відповідно до якого остання повідомила, що 28.06.2025 перебуваючи на території власного домогосподарства, вона почула звук пострілу та в подальшому побачила на сусідній ділянці території гр. ОСОБА_7 , з тілесними ушкодженнями у вигляді вогнепального поранення грудної клітки;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 , відповідно до якого остання повідомила, що її чоловік, ОСОБА_5 періодично вчиняв конфлікти із своїм братом ОСОБА_8 та його дружиною, ОСОБА_7 , поводив себе агресивно, був запальний;

- довідка № 238 від 28.06.2025, видана КНП «Ніжинська центральна міська лікарня ім. М. Галицького» відповідно до якої у ОСОБА_7 виявлено тілесні ушкодження у вигляді: вогнепального проникаючого поранення грудної клітки зліва з пошкодженням лівої легені, лівої верхньої кінцівки, лівобічного гемотораксу, кровотечі, перелому ребер зліва;

- іншими доказами в сукупності.

Під час досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із обмеженням свободи підозрюваного, не виключить вищезазначені ризики.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з викладених у ньому обставин та просили задовольнити, посилаючись на тяжкість злочину та перечислені ризики, без визначення розміру застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що конфлікт із братовою жінкою, які живуть по сусідству в нього давно, а тепер коли вони зробили каналізацію забруднюється вода в його колодязі, через що і виникла сварка, вину визнає. Відносно тримання під вартою не заперечує.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні підтримав думку прокурора відносно тримання під вартою ОСОБА_5 , оскільки у останнього складні сімейні відносини з братом, який живе по сусідству і для усунення самосуду, безпечніше знаходитись поза межами проживання.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні у справі матеріали, слідчий суддя дійшла наступного.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, наявними у справі допустимими доказами.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Статтею 176 КПК України передбачено, що одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його проживання, відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, репутацію підозрюваного, ризик повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у скоєні злочину, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі, раніше не судимого.

Вказані вище обставини, обставини затримання підозрюваного, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, ураховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та застосувати до останнього запобіжний захід тримання під вартою.

Суд ураховує при вирішенні даного питання, що неможливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку, і будь-які належні докази, які б свідчили про те, що підозрюваний страждає на хвороби, які унеможливлюють його перебування під вартою, слідчому судді не надані. Навпаки, навіть при наявних зовнішніх тілесних ушкодженнях, травмі голови та іншого, згідно із довідкою про звернення до відділення екстренної (невідкладної) медичної допомоги КНП «НМЦЛ ім. М. Галицького» ОСОБА_5 утримуватися, етапуватися в СІЗО, ІТТ може; рекомендовано спостереження у лікаря терапевта.

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. 177, 178, 183 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Згідно зі ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин вчинення кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст.183 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст.182 КПК України, а саме двохсот п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 182-184, 194, 196, 206-208, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя

ухвалила:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб, а саме - до 27 серпня 2025 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання 14 год. 35 хв. 28 червня 2025 року.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 250 (двісті п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 757 000 (сімсот п`ятдесят сім тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи, навчання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- уникати спілкування із свідками, потерпілою у вказаному кримінальному провадженні.

Строк дії обов`язків у разі внесення застави визначити протягом 60 діб, а саме до 27 серпня 2025 року.

Копію ухвали негайно вручити під розписку підозрюваному ОСОБА_5 , захиснику, прокурору, направити для виконання до Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».

Органу досудового розслідування повідомити рідних підозрюваного ОСОБА_5 про обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним у той же строк з дня вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено і підписано 01.07.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1