Номер провадження 1-кс/754/955/25
Справа № 754/4393/25
У Х В А Л А

Іменем України

31 березня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , третьої особи щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , розглянувши клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001062 від 26.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001062 від 26.12.2024, зокрема: ваги електронні у кількості 2-х штук, мобільний телефон у броньованому корпусі Sigma mobile чорного кольору (IMEI НОМЕР_1 ), мобільний телефон Iphone 14 Plus, в чохлі зеленого кольору (IMEI НОМЕР_2 ).

Клопотання мотивовано тим, що слідчим прийнято постанову про закриття кримінального провадження № 0001062 від 26.12.2024. На думку заявника, у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна відпала потреба.

В судовому засіданні ОСОБА_4 підтримала клопотання, просила його задовольнити. Прокурор щодо задоволення клопотання не заперечував, пояснив що дізнавачем у кримінальному провадженні № 0001062 від 26.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, прийнято законну постанову про закриття кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, слідчим суддею встановлено, що у провадженні ВД Деснянського УП ГУ НП у м. Києві перебувало кримінальне провадження №0001062 від 26.12.2024, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2025 у справі №754/2495/25 накладено арешт на ваги електронні у кількості 2-х штук, мобільний телефон у броньованому корпусі Sigma mobile чорного кольору (IMEI НОМЕР_1 ), мобільний телефон Iphone 14 Plus, в чохлі зеленого кольору (IMEI НОМЕР_2 ), які вилучені 14.02.2025 під час обшуку квартири заявниці АДРЕСА_1 .

При цьому, як вбачається зі змісту вказаної ухвали, підставою для накладення арешту була наявність розумних підозр вважати, що арештоване майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки є предметом злочинного посягання, а тому є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Разом з цим, 06.03.2025 постановою дізнавача СД ВП №2 Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 кримінальне провадження № 0001062, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, було закрито на підставі ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Водночас, при закритті кримінального провадження питання про скасування арешту майна зазначеною постановою вирішено не було.

Вирішуючи клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя виходить з наступного.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України, прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України.

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою дізнавач, який питання щодо речових доказів не вирішив.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив дізнавач, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Така правова позиція висловлена в постанові ВП ВС у справі № 727/2878/19 від 30.06.2020 року.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, кримінальне провадження № 0001062, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.12.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, 06.03.2025 закрито постановою дізнавача, який згідно з приписами КПК України не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді.

Отже, оскільки кримінальне провадження закрито, і питання про скасування арешту майна не вирішено при закритті кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне в порядку здійснення судового контролю задовольнити клопотання та скасувати арешт майна, оскільки у подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження відпала необхідність, а наявність арешту порушує права власника майна.

Таким чином, враховуючи те, що кримінальне провадження, в рамках якого було накладено арешт, закрито, однак питання про скасування арешту майна не вирішено, слідчий суддя приходить до висновку, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно, зазначене у клопотанні, відпала потреба, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2025 у справі №754/2495/25 на зазначене майно, підлягає скасуванню, а клопотання заявника - задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001062 від 26.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2025 (справа №754/2495/25) - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 18.02.2025 (справа №754/2495/25) на ваги електронні у кількості 2-х штук, мобільний телефон у броньованому корпусі Sigma mobile чорного кольору (IMEI НОМЕР_1 ), мобільний телефон Iphone 14 Plus, в чохлі зеленого кольору (IMEI НОМЕР_2 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1