Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7104/20
Номер провадження 1-кс/711/106/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2025 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

заявника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в Придніпровському районному суді м. Черкаси заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000233 від 10.08.2020 (справа №711/7104/20) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 перебуває на розгляді кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000233 від 10.08.2020 (справа №711/7104/20) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

15.01.2025 обвинувачений ОСОБА_3 подав через канцелярію суду заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №0000233 від 10.08.2020 (справа №711/7104/20) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Суддя ОСОБА_4 до початку судового засідання подала заяву в якій просила заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід у кримінального провадження №0000233 від 10.08.2020 розглядати без її участі.

Прокурор ОСОБА_5 до початку судового засідання подав заяву в якій просив заяву про відвід у кримінальному провадженні №0000233 від 10.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, проводити без його участі. Заперечує щодо задоволення відводу судді через необґрунтованість заяви.

Захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_6 до початку судового засідання подала заяву в якій просила судове засідання, яке призначене на 23.01.2025 проводити без її участі. Додала, що клопотання про відвід судді було складено без її участі.

Адвокат ОСОБА_7 до початку судового засідання подав клопотання в якому просив судове засідання у справі №711/7104/20 з розгляду заяви ОСОБА_3 про відвід судді, що призначене 23.01.2025 на 12.00 провести без участі потерпілої та її представника. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 підтримав подану ним письмову заяву про відвід судді ОСОБА_4 . Вважає, що не може бути і обвинуваченим у даному кримінальному провадженні і свідком. Додав, що слідчий ОСОБА_8 здійснив допит його, що порушує законодавство. Не рахує себе обвинуваченим. Верховний суд скасував рішення і повернув справу, вказана справа перебуває на даний час у провадженні судді ОСОБА_4 , якій він заявляє відвід через порушення його прав. Підтримує письмову заяву про відвід, більше немає чого додати.

Дослідивши заяву та додані до неї матеріали, заслухавши думку заявника, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

15.01.2025 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями заяву про відвід судді ОСОБА_4 передано на розгляд судді ОСОБА_1 (справа №711/7104/25, провадження №1-кс/711/106/25).

Положеннями статей 75, 76 КПК України, передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, та обставин за яких суддя не має права брати участь у кримінальному провадженні серед яких: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Обставини, на які посилається ОСОБА_3 у своїй заяві про відвід судді ОСОБА_4 , є іншими обставинами, які викликають сумнів у її неупередженості, що передбачено п.4 ч.1 ст.75 КПК України.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Європейською Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (ратифікована Верховною Радою України 17 липня 1997 р.; (далі Конвенція) передбачено, що кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним і безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом (п.1 ст.6).

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

У справі "Білуха проти України" (пункт 49 рішення від 09 листопада 2006 року) ЄСПЛ зазначив, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Зазначену позицію закріплено у рішенні Великої Палати Верховного суду у справі N 908/137/18 від 04.02.2020 згідно якої вказано, що для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді, але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а протилежне необхідно доводити належними та допустимими доказами.

Таким чином, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді за даним кримінальним провадженням, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

З огляду на зазначене вище, ЄСПЛ у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до п.1 ст.6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Ознайомившись із матеріалами справи, встановлено, що відвід заявлено без належних доводів, в основному через незадоволення прийнятими рішеннями іншими суддями під час розгляду вказаного кримінального провадження, відсутня конкретизація підстав його заявлення та взагалі відсутнє доведення упередженості судді при розгляді кримінального провадження. Посилання на підстави відводу сформовані загальними і абстрактними фразами щодо індивідуального незадоволення вибраного судді та посилання на оцінку доказів, зокрема протоколу слідчого експерименту, під час судового розгляду, яку описує підозрюваний ОСОБА_3 .

Проаналізувавши матеріали судового провадження, приходжу до висновку, що суддя дотримується принципу рівності сторін та забезпечує змагальність під час проведення судового засідання, спрямовуючи судове слідство на забезпечення здійснення сторонами своїх прав, усуває з судового слідства все те, що не стосується розглядуваної справи.

Отже, існує презумпція неупередженості судді, а протилежне необхідно доводити належними та допустимими доказами саме ініціатору відводу.

Таким чином, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді за даним кримінальним провадженням, суд враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Таким чином, перевіривши доводи заяви про відвід, який заявлено, не встановлено жодних обставин, які б давали підстави для відводу судді ОСОБА_4 . Необхідно звернути увагу на ст.2 КПК України, так як одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого також судового розгляду і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. У діях судді, на момент розгляду відводу, не встановлено вихід за вказані завдання та загальні засади кримінального провадження, одним із яких також є розумність строків судового розгляду, які мають забезпечуватися головуючим по справі.

За таких обставин, заявлений відвід не підлягає до задоволення, оскільки є необґрунтованим, вказані заявником обставини є його суб`єктивною думкою, що не викликає сумнів у неупередженості судді.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000233 від 10.08.2020 (справа №711/7104/20) за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 28.01.2025.

Суддя: ОСОБА_1