Справа № 366/306/25
Провадження № 1-кп/366/155/25
У Х В А Л А

щодо дії запобіжного заходу

16 квітня 2025 року Іванківський районний суд Київської області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , при секретарі: ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеконференції), обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника - адвоката ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 , обвинуваченого ОСОБА_10 та його захисників - адвоката ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (в режимі відеконференції), обвинуваченого ОСОБА_13 та його захисника - адвоката ОСОБА_14 , обвинуваченого ОСОБА_15 та його захисника - адвоката ОСОБА_9 , представника потерпілого - ОСОБА_16 (в режимі відеоконференції), розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в селищі Іванків Київської області, клопотання прокурора про продовження дії раніше покладених на підозрюваного ОСОБА_13 обов`язків та клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу (в порядку ст. 201 КПК України) за матеріалами кримінального провадження № 0000788 від 06.09.2024 року по обвинуваченню:

ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_6 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 365 КК України,

ОСОБА_10 за ч. 3 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_13 за ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_15 за ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

03 лютого 2025 року до Іванківського районного суду Київської області надійшли матеріали кримінального провадження № 0000788 від 06.09.2024 року по обвинуваченню:

ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_6 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 365 КК України,

ОСОБА_10 за ч. 3 ст. 255, ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_13 за ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України,

ОСОБА_15 за ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 246 КК України.

Ухвалою суду від 06 лютого 2025 року було призначено підготовче судове засідання.

07 квітня 2025 року до канцелярії суду від прокурора Відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_17 надійшло клопотання про продовження на 2 (два) місяці строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, раніше покладених на підозрюваного ОСОБА_13 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що метою продовження на 2 (два) місяці строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, раніше покладених на підозрюваного є забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників у кримінальному провадженні, продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення та інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_18 підтримав клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_13 та його захисник - адвокат ОСОБА_14 не заперечували проти клопотання прокурора про продовження дії обов`язків.

Водночас сторона захисту звернулась до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в якому посилалась на непомірність розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, який був визначений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2024 року.

Короткий виклад клопотання та позицій учасників судового провадження.

Захисник у клопотанні просив: змінити запобіжний захід заставу відносно підозрюваного ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в частині зменшення застави, на запобіжний захід у вигляді застави у сумі 1 000 000 (один мільйон) гривень, а покладені раніше обов`язки залишити без змін; Раніше внесені за ОСОБА_13 розмір застави у вигляді 10 848 564,00 грн., повернути застоводавцям:

- ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( НОМЕР_1 ) у сумі 2 900 000,00 грн.;

- ОСОБА_20 , ) у сумі 4 000 000, 00 грн.;

- ОСОБА_21 ( НОМЕР_2 ) у сумі 2 948 564,00 грн.;

-ТОВ «ЛК Ніка» () у сумі 1 000 000 грн.,

що обґрунтовувалось зокрема таким: 28.03.2024 року Печерським районним судом м. Києва задоволено клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_13 з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у сумі 11 848 0564 гривень та покладено обов`язки згідно ст. 194 КПК України.

02.04.2024 року застоводавцями внесено визначену заставу у повному обсязі.

Одною з основних підстав для обрання альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, у сумі 11 848 564 грн., стало встановлені на стадії досудового розслідування збитки в сумі 59 249 015,20 гривень, станом на 26.03.2024 року, та кількість підозрюваних у кількості 5-ти осіб.

Необхідність зміни запобіжного заходу у вигляді застави, шляхом зменшення її розміру обґрунтовується тим, що встановлені попереднім судом ризики значно зменшились; встановлені судом обов`язки з боку ОСОБА_13 не порушувались; своїми діями та зразковою процесуальною поведінкою підтвердив відсутність намірів ухилитись або переховуватись від суду або будь-яким іншим чином порушувати обов`язки; непомірність розміру застави незважаючи на факт її внесення іншими суб`єктами господарювання з числа родичів; у жодного з обвинувачених не має таких значних обмежень як у ОСОБА_13 .

Статтею 201 КПК передбачається, що підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_14 підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначивши, що зі спливом часу розмір застави може бути зменшено, що відповідає прецедентній практиці ЄСПЛ. Підозрюваний ОСОБА_13 підтримав клопотання і просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_18 у судовому засіданні заперечив щодо зменшення розміру застави, вважаючи застосований розмір застави запорукою ідеальної процесуальної поведінки ОСОБА_13 , є співмірним з наявним у обвинуваченого рухомого та нерухомого майна.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в рамках заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Частиною 1 статті 176 КПК визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Також статтею 178 КПК визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ від 11.01.2012 №15), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами 3 або 4 статті 183 цього кодексу.

Частиною 6 статті 182 КПК визначено, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно з частиною 11 статті 182 КПК, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до частини 1 статті 201 КПК, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 цього кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

При цьому частинами 3, 4, 5 статті 201 КПК визначено, що до клопотання мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання, клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Статтею 203 КПК встановлено, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим кодексом.

З огляду на вищенаведене, обґрунтованість застосованого раніше запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, або внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його продовження чи пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Продовження, пом`якшення, зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження можуть змінюватись підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути продовжений, скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами зміни запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме - змінилась кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення, однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Також, згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, але вимагає наявність підстав вважати реальною можливість здійснити такі у майбутньому.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі №30671/04 від 23.01.2012 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю.

Кримінальні правопорушення, у вчиненні яких наразі підозрюється ОСОБА_13 є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, відповідальність за вчинення яких передбачає можливість покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Відповідно до частини 7 статті 42 КПК, протягом усього часу з моменту набуття певною особою статусу підозрюваного чи обвинуваченого, на неї покладено певні процесуальні обов`язки, а саме: 1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; 2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; 4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

КПК не встановлений граничний строк дії запобіжного заходу у вигляді застави, а тому такий захід діє до його зміни чи скасування в порядку, передбаченому законом. При цьому припинення дії обов`язків, покладених ухвалами слідчих суддів на підозрюваного чи обвинуваченого, жодним чином не впливає на дію самого запобіжного заходу, про що свідчить положення частини 7 статті 194 КПК, відповідно до якого після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Щодо клопотання сторони захисту про зменшення розміру застави, суд, вирішуючи його, враховує практику ЄСПЛ, зокрема:

- перспектива втратити заставу у разі неявки особи на судове засідання повинна діяти як достатній стримувальний фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання підозрюваного чи обвинуваченого переховуватися (п. 78 рішення у справі Mangouras v. Spain);

- розмір застави необхідно оцінювати передусім з огляду на особу підозрюваного чи обвинуваченого та його активи, проте також за певних обставин суду варто брати до уваги суму збитків, які приписують фігуранту провадження (п. 81 рішення у справі Mangouras v. Spain);

-виключна увага на розмірі ймовірних збитків є порушенням Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Саме тому суд також має ретельно оцінити спроможність особи сплатити визначений розмір застави та обґрунтувати визначену суму (п. 32 рішення у справі Істоміна проти України).

Судом встановлено, що упродовж строку досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_13 належним чином виконував покладені на нього процесуальні обов`язки, що свідчить про ефективність застосованого до нього запобіжного заходу у виді застави, що підтвердив прокурор у судовому засіданні.

Водночас сторона захисту наданими документами належним чином обґрунтувала доводи щодо необхідності зменшення розміру застави, проте не довела абсолютну критичність такого стану, що обумовило б майже повне повернення заставодавцям усієї суми внесеної застави.

Також суд бере до уваги загальну тривалість кримінального провадження, факт завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні, зменшення кількості наявних ризиків, а також те, що раніше сторона захисту не зверталась до суду із заявою про зменшення розміру застави.

З огляду на викладене та з урахуванням ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, та з метою недопущення завідомої непомірності для обвинуваченого розміру застави, суд вважає за можливим зменшити розмір застави обвинуваченому ОСОБА_13 .

Проте, беручи до уваги суму збитків, які інкримінуються ОСОБА_13 , суд дійшов висновку, що клопотання сторони захисту підлягає частковому задоволенню, а застава зменшенню з 3913 (трьох тисяч дев`ятсот тринадцяти) до 2939 (двох тисяч дев`ятсот тридцяти дев`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті становить 8 899 292 (вісім мільйонів вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч двісті дев`яносто дві) гривні, оскільки застава у меншому розмірі не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_13 та виконання покладених на нього обов`язків й дієвість кримінального провадження.

Отже розглядуване клопотання сторони захисту підлягає частковому задоволенню. Водночас відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. Тому сума коштів, внесених як застава у розмірі, котрий перевищує розмір, визначений у цій ухвалі суду (у сумі 2 949 272 гривень), підлягає поверненню заставодавцю ОСОБА_21 .

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 17.02.2025 року продовжено строк виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на ОСОБА_13 . Строк дії ухвали до 17.04.2025 року.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

При вирішенні питання про продовження строку покладених на ОСОБА_13 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, та відповідно до ст. 12 КК України інкримінований останньому злочин віднесено до категорії особливо тяжких злочинів.

Враховуючи, що 17.04.2025 року закінчується термін дії обов`язків, покладених на обвинуваченого, щодо якого діє запобіжний захід у виді застави, застосований ухвалою слідчого судді та в подальшому продовжений слідчим суддею в зв`язку із встановленням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та на даний час зазначений запобіжний захід не змінено і не скасовано, суд приходить до висновку про необхідність продовження на два місяці строку дії покладених на обвинуваченого обов`язків, визначених при застосуванні запобіжного заходу у виді застави, з урахуванням вимог клопотання та стадії кримінального провадження.

Керуючись статтями 182, 194, 315, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження дії раніше покладених на обвинуваченого ОСОБА_13 обов`язків, - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , строком на 2 (два) місяці з визначенням строку дії до 16 червня 2025 року дію раніше визначених обов`язків:

1) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

2) утримуватися від спілкування із працівниками ДСП «Північна Пуща» та Державного агентства України з управління зоною відчуження, Вишгородського РУП ГУНП у Київській області в частині обговорення доказів у справі та хід судового розгляду;

3) залишити на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України і в`їзду в Україну.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_13 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Клопотання сторони захисту про зменшення розміру застави, визначеної ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2024 року, задовольнити частково.

Зменшити для обвинуваченого ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розмір застосованого згідно із ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 28.03.2024 року запобіжного заходу у вигляді застави із

3 913 (трьох тисяч дев`ятсот тринадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті становило 11 848 564 (одинадцять мільйонів вісімсот сорок вісім тисяч п`ятсот шістдесят чотири) гривні до

2939 (двох тисяч дев`ятсот тридцяти дев`яти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті становить 8 899 292 (вісім мільйонів вісімсот дев`яносто дев`ять тисяч двісті дев`яносто дві) гривні.

Повернути заставодавцю ОСОБА_21 (код НОМЕР_2 ) кошти у сумі 2 949 272 (два мільйони дев`ятсот сорок дев`ять тисяч двісті сімдесят дві) гривні, внесені 01.04.2024 як частину застави за ОСОБА_13 на депозитний рахунок ТУ ДСА України у м. Києві.

Згідно з ч. 4 ст. 181 КПК України копію ухвали направити для контролю за виконанням покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок чи інше судове рішення, яким закінчилось провадження у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_22