КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таке рішення слідчий суддя мотивував тим, що заявником не підтверджено, коли Шевченківське УП ГУ НП в м. Києві отримало заяву ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, відтак неможливо встановити, чи мали службові особи Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві виконати вимоги ст. 214 КПК України. Звідси також слідує й те, що слідчий суддя наразі не в змозі обрахувати, чи заявник оскаржив бездіяльність впродовж десятиденного строку, тобто звернувся до слідчого судді зі скаргою вчасно. Крім того, слідчий суддя вказав, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення. У той же час, слідчим суддею встановлено, що з долучених до скарги матеріалів неможливо ідентифікувати, чи могла мати місце оскаржувана бездіяльність службових осіб ТУ ДБР в м. Києві взагалі, зокрема, заявником не долучено доказів звернення до ТУ ДБР в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, не наведено та не надано жодних належних доказів на підтвердження своїх доводів. Таким чином, із матеріалів скарги неможливо встановити загальних ознак, що службовими особами Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві допущено бездіяльність, передбачену у ч. 1 ст. 303 КПК України.

____________________________________________________________________________

Справа №11-сс/824/7639/2024 Головуючий у першій інстанції ОСОБА_6

Категорія: ст. 303 КПК України Доповідач ОСОБА_1

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій, вважаючи ухвалу слідчого судді незаконною і необґрунтованою, просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати Шевченківський районний суд м. Києва задовольнити скаргу № 1-24 від 06 листопада 2024 року про бездіяльність слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві стосовно внесення відомостей про кримінальні правопорушення по ст.ст. 365, 367 КК України голови Служби безпеки України ОСОБА_7 , начальника слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви № В-34931/ез від 04 листопада 2024 року.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що він звернувся із заявою № В-34931/ез від 04 листопада 2024 року до слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві про кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 365, 367 КК України, вчинені головою Служби безпеки України ОСОБА_7 та начальником слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_9 , що підтверджує по ст. 411 КПК України файл 8. Gmail - 04.11.2024. 1. Заява № 1 від 04.11.2024 слідчому Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, та зареєстрована заява за № В-34931/ез від 04.11.2024.

Проте, слідчий суддя не дослідив вказані обставини, оскільки його висновок про відсутність доказів на підтвердження отримання Шевченківським УП ГУ НП в м. Києві заяви про злочин спростовується файлом 8. Gmail - 04.11.2024. 1. Заява № 1 від 04.11.2024 слідчому Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, заявою № В-34931/ез від 04.11.2024 слідчому Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, скаргою № 1-24 від 06.11.2024.

Також вказує, що кримінальне правопорушення за ст. 367 КК України полягає у тому, що голова Служби безпеки України ОСОБА_7 та начальник слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 не виконали своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, зокрема не виконали клопотання № В-13766 від 24 жовтня 2024 року про повторне надіслання копії витягів з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження № 0000278 УГУ СБУ у м. Києві та Київській області по ст. 220 КПК України, що завдало істотної моральної шкоди 170 000 доларів США та грошової шкоди 20 000 доларів США, охоронюваним законом правам, свободам та інтересам заявника.

Крім того, голова Служби безпеки України ОСОБА_7 та начальник слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_8 не надіслали копію витягу по ч. 5 ст. 214 КПК України з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження № 0000278 УГУ СБУ у м. Києві та Київській області, що передбачено резолютивною частиною ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року у справі № 761/7255/24, тобто умисне вчинення ОСОБА_7 та ОСОБА_9 дій, які явно виходять за межі наданих їм повноважень, якщо вони завдали істотну шкоду 160 000 доларів США та грошову шкоду 30 000 доларів США охоронюваним законом правам, інтересам заявника, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України.

Звертає увагу, що, згідно п. 1 ч. 1 ст. 216 КПК України, слідчі органи Шевченківського УП ГУНП у м. Києві здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених ст.ст. 365, 367 КК України.

Також, згідно КПК України передбачено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування Шевченківське УП ГУНП у м. Києві, що здійснює досудове розслідування та передбачено ч. 7 ст. 10, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244 КПК України та застосуванням зазначеного до розгляду заяви заявника слідчому Державного бюро розслідувань слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва, в межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування Державне бюро розслідувань.

Дії голови Служби безпеки України ОСОБА_7 та начальника слідчого УГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 містять склад кримінальних правопорушень та підтверджують ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 11 КК України.

Також, відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 365, 367 КК України, які викладені у заяві, відповідають вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мають всі елементи складу злочину (об`єкт, суб`єкт, об`єктивна сторона, суб`єктивна сторона), а також відомості щодо часу, місця, способу вчинення кримінальних правопорушень та прізвище, ім`я, по батькові осіб, які їх вчинили, місце їх роботи, посаду, короткий виклад обставин вчинення кримінальних правопорушень.

Таким чином, вважає, що ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року постановлена з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню.

Також апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, як пропущений з поважних причин, посилаючись на ті обставини, що копію оскаржуваної ухвали він отримав 19 листопада 2024 року.

Будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце апеляційного розгляду, учасники провадження в призначений час до суду апеляційної інстанції не з`явилися, про поважність причин своєї неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду не надсилали, а тому апеляційний суд, враховуючи, що, відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України, неявка учасників провадження не перешкоджає проведенню розгляду, вважає можливим розглянути апеляційну скаргу без їх участі.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали судового провадження за скаргою та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 395 КПК України, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п'яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З наведеного слідує, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження вирішується лише у разі його пропуску.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року була постановлена без виклику учасників, а копію вказаного рішення ОСОБА_5 отримав 19 листопада 2024 року та в цей же день, тобто в межах п`ятиденного терміну після отримання копії рішення суду подав апеляційну скаргу через систему «Електронний суд».

Таким чином, ОСОБА_5 дотримався вимог КПК України щодо строку звернення до суду з апеляційною скаргою, а відтак, відсутня необхідність в його поновленні.

Що стосується доводів апеляційної скарги ОСОБА_5 про незаконність і необґрунтованість ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року, то колегія суддів враховує наступне.

Положеннями ст. 303 КПК України передбачений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, і зокрема, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

При цьому, відповідно до вимог ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Також п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зі змісту положень ст.ст. 303, 307 КПК України слідує, що за наслідками розгляду скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора по суті, слідчий суддя може відмовити у задоволенні такої скарги або зобов`язати вчинити певну дію, при цьому слідчий суддя має перевірити доводи скарги у відповідності до норм закону.

Аналіз вищенаведеного дає підстави вважати, що слідчий суддя, отримавши скаргу в порядку ст. 303 КПК України, має перевірити наявність обставин, що перешкоджають її розгляду по суті і в разі, якщо таких не встановлено, надає оцінку викладеним у скарзі доводам з точки зору їх обґрунтованості.

При розгляді скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора по суті, слідчий суддя не обмежений доводами скарги та доданими до неї матеріалами, а має перевірити її обґрунтованість шляхом дослідження інших матеріалів, в тому числі отриманих на запит, відібрання пояснень в учасників судового провадження, тощо.

Разом з тим, вказаних вимог закону слідчий суддя під час розгляду скарги ОСОБА_5 не дотримався.

Як вбачається з наданих суду матеріалів, ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою № В-34931/ез від 04 листопада 2024 року.

Отже, скарга ОСОБА_5 подана на бездіяльність слідчого, що підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 12 листопада 2024 року відмовив у відкритті провадження за вказаною скаргою.

Постановлене рішення слідчий суддя мотивував тим, що заявником не підтверджено, коли Шевченківське УП ГУ НП в м. Києві отримало заяву ОСОБА_5 про кримінальне правопорушення, відтак неможливо встановити, чи мали службові особи Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві виконати вимоги ст. 214 КПК України. З цих же підстав слідчий суддя не в змозі обрахувати, чи заявник оскаржив бездіяльність впродовж десятиденного строку. Крім того, слідчий суддя вказав, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення. У той же час, слідчий суддя зазначив, що ним встановлено, що з долучених до скарги матеріалів неможливо ідентифікувати, чи могла мати місце оскаржувана бездіяльність службових осіб ТУ ДБР в м. Києві взагалі, зокрема, заявником не долучено доказів звернення до ТУ ДБР в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, не наведено та не надано жодних належних доказів на підтвердження своїх доводів. Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку, що із матеріалів скарги неможливо встановити загальних ознак, що службовими особами Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві допущено бездіяльність, передбачену у ч. 1 ст. 303 КПК України, а тому прийшов до висновку, що у відкритті провадження слід відмовити.

Однак, з вищенаведених норм КПК України слідує, що слідчий суддя може відмовити у відкритті провадження лише якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

При цьому, як вбачається зі змісту ухвали, слідчий суддя, маючи сумнів щодо своєчасності звернення ОСОБА_5 зі скаргою, не вжив заходів до перевірки цих обставин, а вдався до дослідження викладених у скарзі ОСОБА_5 доводів, що допускається під час розгляду скарги по суті. Поряд з цим, слідчий суддя в ухвалі взагалі вказав, що заявником не долучено доказів звернення до ТУ ДБР в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, хоча бездіяльність цього органу досудового розслідування ОСОБА_5 не оскаржувалась.

Отже, слідчий суддя фактично перевірив доводи скаржника щодо бездіяльності уповноважених осіб Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає саме у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто перевірив доводи заяви ОСОБА_5 на предмет обґрунтованих підстав і підозр вчинення кримінальних правопорушень, що є підставою для прийняття рішення у відповідності до вимог ст. 307 КПК України.

Таким чином, слідчим суддею безпідставно відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_5 .

За викладеним вище, колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді від 12 листопада 2024 року постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 404, 407 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року, якою відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ___________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3