БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/2250/24
Провадження № 1-в/273/3/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2025 року Баранівський районний суд Житомирської області у складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали подання Звягельського районного сектору №1 філії ДУ «Центр пробації» у Житомирській області про звільнення від покарання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає по АДРЕСА_1 , засудженого 16.02.2022 року Полонським районним судом Хмельницької області за ч.1 ст.185 КК України до 2 років обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням та встановленням іспитового строку 1 рік,

в с т а н о в и в:

Начальник Звягельського районного сектору №1 філії ДУ «Центр пробації» у Житомирській області ОСОБА_4 звернувся в Баранівський районний суд з поданням про звільнення від виконання покарання засудженого ОСОБА_3 .

Представник Звягельського районного сектору №1 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд подання без його участі, подання підтримує, просить його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд подання у її відсутності, подання просить задовольнити.

Засуджений ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду подання повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття, у зв`язку із чим суд вважає за можливе розглянути подання без участі учасників судового процесу.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Судом встановлено, що вироком Полонським районним судом Хмельницької області від 16.02.2022 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України та призначено йому покарання у виді обмеження волі строком на 2 (два) роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено ОСОБА_3 від відбування призначеного покарання з випробуванням та встановлено іспитовий строк тривалістю 1 (один) рік, з покладенням обов`язків, визначених п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 76 КК України, а саме періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації та повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Вирок набрав законної сили 21 березня 2024 рокута цього ж дня звернений до виконання.

09 серпня 2024 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна» № 3886-IX від 18 липня 2024 року відповідно до якого у новій редакції викладено статтю 51 КУпАП «Дрібне викрадення чужого майна».

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-ІХ) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового Кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної п.п. 169.1.1 п. 169.1. ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Зі змісту вироку видно, що кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 КК України ОСОБА_3 вчинив 02 грудня 2021 року.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2270,00 грн, відповідно 50 відсотків від його розміру (соціальна пільга) становили 1135 грн.

З огляду на указані норми, на момент вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України становив 2270,00 грн. (1135* 2 = 2270).

Як убачається з вироку вартість викраденого майна складає 500,00 грн., тобто не перевищує 2270,00 грн.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частиною 1 статті 5 КК України передбачено, що Закон про кримінальну відповідальність, який скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається: до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Враховуючи те, що вартість таємно викраденого ОСОБА_3 майна була меншою за розмір, з якого відповідно до Закону № 3886-ІХ та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, суд приходить до висновку про необхідність звільнення засудженого від призначеного покарання на підставі ч. 2 ст. 74 КК України.

За таких обставин, подання начальника Звягельського районного сектору №1 філії ДУ «Центр пробації» у Житомирській області є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись п. 13 ч. 1 ст. 537, ч. 2 ст. 539 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Подання начальника Звягельського районного сектору №1 філії ДУ «Центр пробації» у Житомирській області задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від призначеного покарання згідно вироку Полонського районного суду Хмельницької області від 16 лютого 2022 року у справі №681/62/22 у зв`язку з усуненням законом караності діяння, за яке він був засуджений.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано до Житомирського апеляційного суду через Баранівський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1