15 січня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м.Запоріжжя скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури, Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -
24.12.2024 року до слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 , яку він просив розглянути в порядку ст. ст. 303-306 КПК України, зазначивши, що бажає оскаржити приховування злочину і невиконання ст. 214 КПК України обласною та Вознесенівською прокуратурою. Просив витребувати всі необхідні документи та зобов`язати виконати ст.214 КПК України. Якщо термін на оскарження сплинув просив його поновити.
Ухвалою слідчого судді від 24.12.2024 року відкрито провадження за скаргою, витребувано з Запорізької обласної прокуратури та Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя матеріали, які стосуються обставин скарги.
У судовому засіданні Заявник скаргу підтримав, просить скаргу задовольнити. Вважає, що уповноваженими особами Запорізької обласної прокуратури та Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя допущена бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення злочину до ЄРДР, оскільки він звертався саме з заявою про вчинення кримінального правопорушення, та повідомляв про порушення права на захист. Направлення його заяви до іншого органу вважає порушенням, оскільки це не відповідає вимогам ст. 214 КПК України.
Уповноважений представник Запорізької обласної прокуратури у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.
У судовому засіданні прокурор Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення скарги. Пояснила суду, що заява ОСОБА_3 від 05.12.2024 року, яка надійшла за належністю з Запорізької обласної прокуратури, була направлена до ТУ ДБР у м.Мелітополі - для розгляду по суті та прийняття рішення, що відповідає вимогам ст. 214, 216 КПК України, тому просить відмовити у задоволенні скарги.
Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності уповноваженого представника Запорізької обласної прокуратури.
Заслухавши пояснення Заявника, думку прокурора Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя, вивчивши скаргу та дослідивши надані прокурором матеріали і зміст заяви ОСОБА_3 від 05.12.2024 року, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів, наданих прокурором, встановлено, що 05.12.2024 року ОСОБА_3 звернувся до Запорізької обласної прокуратури з заявою в порядку ст. 214 КПК України. У заяві вказав, що у Запорізькому слідчому ізоляторі, адвокат ОСОБА_5 , який був призначений 04.12.2024 року, повідомив йому, що не буде вживати заходів для його захисту та відмовився оскаржувати ухвалу суду. Вважає, що адвокат перебуває у змові з судом та прокурором. Зазначив, що своїми діями адвокат позбавляє його права на захист та просив розпочати кримінальне провадження відносно адвоката за ст. 374 КК України.
Зазначена заява була зареєстрована в Запорізькій обласній прокуратурі 09.12.2024 року та листом № 09/1-7252 вих-24 від 11.12.2024 року направлена за належністю до Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя, про що повідомлено Заявника листом на адресу ДУ «Запорізький слідчий ізолятор».
Згідно листа Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя № 52-88-20 від 12.12.2024 року, заява ОСОБА_3 направлена на адресу ТУ ДБР у м.Мелітополі Запорізької області для розгляду по суті та прийняття рішення, про що повідомлено Заявника.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві зазначені об`єктивні дані, які свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин і тільки за такими заявами та повідомленнями повинні прийматися передбачені законом процесуальні рішення. Якщо ж у повідомленні чи заяві таких ознак немає, то вони не можуть вважатися такими, за якими обов`язково повинні прийматися процесуальні рішення.
При цьому, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку уповноваженої особи вносити до ЄРДР відомості за всіма зареєстрованими ними заявами, зокрема, тими, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.
Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у заяві про кримінальне правопорушення мають бути зазначені конкретні обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними, але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації діяння саме як кримінального правопорушення.
Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, і для цього висновку відсутня потреба в перевірці засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.
Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.
Заява ОСОБА_3 від 05.12.2024 року, яка в копії була надана прокурором, не містить даних та відомостей, які свідчать про ймовірне вчинення будь-якого кримінального правопорушення. У заяві ОСОБА_3 викладено припущення Заявника про ймовірні процесуальні порушення, допущені адвокатом, а також припущення про існування змови, які ґрунтуються лише на суб`єктивному сприйнятті Заявника.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Таким чином, оскільки повідомлення ОСОБА_3 не містить фактичних даних та посилання на обставини, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, а обставини, викладені у його заяві, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, то зазначені ОСОБА_3 у заяві від 05.12.2024 року відомості не можуть бути достатніми і безумовними підставами для внесення їх до ЄРДР та початку досудового розслідування, а тому заява не може вважатись такою, що підлягає обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що уповноваженими особами Запорізької обласної прокуратури та Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя після надходження заяви ОСОБА_3 від 05.12.2024 року не було допущено бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тому скарга ОСОБА_3 не підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. 214, 303, 304, 306, 307,309, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Запорізької обласної прокуратури, Вознесенівської окружної прокуратури м.Запоріжжя, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, - залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1