Кропивницький апеляційний суд
Провадження № 11-кп/4809/152/25 Головуючий у І інстанції: ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.01.2025 року. Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 на вирок Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 04 грудня 2024 року, яким

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Братерське Компаніївського району Кіровоградської області, громадянка України, із середньою освітою, не одружена, не працююча, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- раніше судима вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 18.10.2023 за ч.1 ст. 125 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 850 грн.

засуджено за ч.4 ст.185 КК України до постання у виді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років.

До набрання вироком законної сили обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк відбування покарання ОСОБА_4 обчислюється з 04.12.2024 року.

Стягнуто з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати за проведення експертиз в сумі 4301,64 грн.

Цим же вироком вирішено долю про речові докази.

В С Т А Н О В И В:

02.01.2025 до суду надійшла апеляційна скарга заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 на вирок Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 04 грудня 2024 року.

В апеляційній скарзі заступником керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 заявлено клопотання щодо скасування ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на підставі вимог п. 3 ч. 1 ст. 401 КПК України.

Дослідивши клопотання заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 про скасування запобіжного заходу, перевіривши матеріали кримінального провадження, вважаю, що клопотання необхідно задовольнити з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п. 5) ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено: «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Відповідно до встановлених за вироком суду обставин вбачається, що кримінальні правопорушення, передбаченіч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 вчинила з 08.03.2023 на 09.03.2023 на суму 1584 грн, 29.03.2023 на 1350 грн, та 07.04.2023 на 2514,50 грн.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2684 грн, а 50 відсотків від його розміру становили 1342 грн.

А тому, враховуючи те, що вартість таємно викраденого ОСОБА_4 майна за епізодами з 08.03.2023 на 09.03.2023 становила 1584 грн, 29.03.2023 - 1350 грн, та 07.04.2023- 2514,50 грн, тобто ці суми були меншими за розмір, з якого настає кримінальна відповідальність, а саме менше 2684 грн, то з огляду на положення ст.58 Конституції України і ст.5 КК України, вважаю обвинувачення ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 КК України необґрунтованим, а ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України відсутні.

Згідно із ч. 2 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 401 КПК України під час підготовки до апеляційного розгляд у суддя-доповідач , окрім іншого, також вирішує клопотання, в тому числі щодо обрання, зміни або скасування запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 401, 418, 419, 424 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання заступника керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 щодо скасування ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, - задовольнити.

Обраний обвинуваченій ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000207, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до набрання вироком, - скасувати.

Вважати, що до набрання законної сили вироком Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 04 грудня 2024 року, яким ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000207, засуджена за ч.4 ст.185 КК України запобіжний захід відносно неї не застосовується.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,негайно з-під варти.

Копію даної ухвали направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2