УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 рокуСправа № 495/10984/24
Номер провадження 1-кс/495/2613/2024

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0001701 від 25.11.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця міста Білгород-Дністровський, зареєстроване та фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , із середньою освітою, неодруженого, із задовільним станом здоров`я, раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України,

встановив:

12.12.2024 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 у межах кримінального провадження № 0001701 від 25.11.2024.

1. Виклад обставин, зазначених в клопотанні.

23.07.2024 відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 3891-ІХ, який затверджений 07.08.2024 Законом України №3891-ІХ від 23.07.2024 «Про затвердження Указу Президента України про продовження строку дії воєнного стану в Україні, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено: На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні до 09 листопада 2024 року. Крім того, 29 жовтня 2024 року Рада ухвалила закон №12151 про затвердження Указу президента про продовження дії воєнного стану. Згідно з законами, дія воєнного стану продовжується на 90 діб з 10 листопада 2024 року до 7 лютого 2025 року.

Встановлено, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за вчинення умисних злочинів майнового характеру:

- 03.11.2015 Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за ст. 185 ч.3 КК України, до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком в 1 рік;

- 16.03.2021 Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за ст. 185 ч. 3 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком в 2 роки;

- 27.04.2022 Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області за ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185, ч.1 ст.70 КК України, до 3 років 5 місяців, на підставі ст. 71 КК України, визначено вського до відбування покарання 3 роки 6 місяців позбавлення волі;

-22.06.2022 Первомайським міськрайонним судом Миколаївської області за ч.4 ст.407, ч.4 ст.70 КК України, до позбавлення волі на строк 3 роки 7 місяців;

на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, та знову вчинив новий умисний злочин при наступних обставинах: 23.11.2024, більш точний час в ході проведення досудового розслідування встановити не надалося можливим, ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем свого мешкання, на території домоволодіння АДРЕСА_1 , маючи вільний доступ до приміщень будинку, з приміщення літньої кухні, за вказаною адресою, шляхом вільного доступу, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно викрав інверторний зварювальний апарат марки «PROCRAFT SPI -380 Long Range», який належить його батьку ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , вартість якого становить 6 554 грн 24 коп.

Після чого ОСОБА_4 з місця події зник разом із викраденим майном, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на суму 6 554 грн 24 коп.

11.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України.

Враховуючи, що підозрюваний має попередні судимості за корисливі злочини проти власності, за що має не зняту, не погашену судимість, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, може знищити, спотворити, сховати речові докази, незаконно впливати на потерпілого, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, існують ризики, визначені пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної та позапроуесуальної поведінки підозрюваного.

2. Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтвердив обставини вчинення правопорушення, вину визнав, просив застосувати домашній арешт, оскільки має намір допомагати батькам.

3. Мотивація суду.

Заслухавши учасників судового засідання, перевіривши наданні матеріали, вважаю, що подане слідчим клопотання є підставним та підлягає до задоволення.

У статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу статті 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним частиною першою статті 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину проти власності за частиною четвертою статті 185 КК України, про що свідчать: протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколом огляду відеозапису з камер відеоспостереження ломбарду «Є Гроші»; інформація з ломбарду, надана в порядку ст. 93 КПК України.

Необхідно наголосити, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за частиною четвертою статті 185 КК України.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до статті 12 КК України є тяжким.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує останньому у випадку визнання його вини, стадію досудового розслідування, наявність непогашеної судимості за аналогічний корисливий злочин проти власності, відсутність достатніх, переконливо міцних соціальних зв`язків з урахуванням вчинення злочину проти власності члена сім`ї за місцем спільного проживання (батька), задовільний стан здоров`я, працездатний вік, відсутність постійного достатнього джерела доходу, вважаю доведеними передбачені пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України ризики можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого; вчинення іншого кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді, наявність таких ризиків з урахуванням тяжкості інкримінованого особі діяння та початкового етапу досудового розслідування є достатнім для утримання ОСОБА_4 під вартою.

Водночас, ризики, передбачені пунктами 2, 4 частини першої статті 177 КПК України вважаю недоведеними, оскільки прокурор не надав доказів про можливість підозрюваним знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; не конкретизував річ, документ, відносно яких існує така загроза; також прокурор не довів можливість підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не конкретизував можливого способу такого перешкоджання (діяльність щодо ухилення від слідства, суду охоплюється ризиком за пунктом першим вказаної норми).

Враховуючи практику ЄСПЛ, зокрема у контексті підстав для утримання особи під вартою, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відтак, за наявності встановлених ризиків, застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, як просив підозрюваний, не забезпечить його належної процесуальної поведінки, не гарантує запобігання встановленим ризикам і не забезпечить визначеної статтею 177 КПК України мети застосування запобіжного заходу - забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Виходячи з усіх обставин провадження, вважаю, що у кримінальному провадженні відсутні підстави для застосування менш суворого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою статті 183 КПК України.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 13 грудня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Враховуючи матеріальний стан підозрюваного (вказав про щомісячний дохід близько 10 000 грн) та зміст підозри, вважаю обґрунтованим розмір застави на рівні 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0001701 від 25.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з поміщенням до Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Взяти ОСОБА_4 під варту в залі суду негайно.

Строк тримання під вартою, застосованого цією ухвалою, рахувати із 12.12.2024 до 09.02.2025 включно.

Визначити підозрюваному заставу у розмірі 60 560 грн. (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят грн).

У разі внесення застави у вказаній сумі підозрюваного звільнити з-під варти, вважати, що до нього застосований запобіжний захід у виді застави та на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього строком на 2 місяці обов`язки: не виїжджати за межі Білгород-Дністровського району без дозволу слідчого чи прокурора, повідомляти про місце проживання, прибувати на виклики слідчого, прокурора, суду.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем або підозрюваним застава звертається в доход держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали буде виготовлено та оголошено 16:30 12.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1