Справа №: 272/471/20
Провадження № 1-кс/272/1/25
УХВАЛА

13 січня 2025 року

Суддя Андрушівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на втомобіль, суд,

В С Т А Н О В И В :

10.01.2025 року до суду надійшло клопотання від ОСОБА_2 про скасування арешту за ухвалою Андрушівського районного суду від 29.04.2020 року по справі №272/471/20, провадження № 1-кс/272/131/20, автомобіля марки «Xonda Civic», червонного кольору , д.н.з. НОМЕР_1 , VIN- код НОМЕР_2 .

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, суддя дійшов висновку про наступне.

Главою 10 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України) визначено заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування.

Так, відповідно до положень статті 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом пункту 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинним КПК України визначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина 7 статті 100, частина 2 статті 132, частина 1 статті 184, частина 1 статті 192, частина 2 статті 199, частина 1 статті 201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що постановою старшого дізнавача СД Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області 18 травня 2022 року кримінального провадження №0000115 від 24 квітня 2020 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 358 КК України закрито у зв`язку зі встановленням відсутності складу кримінального проступку.

Досудове розслідування кримінального провадження №0000115 від 24 квітня 2020 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 358 КК України, здійснювалося Бердичівським районним відділом поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області, тобто територіально відноситься до Бердичівського районного суду Житомирської області.

Відтак, подане дане клопотання, розслідувалось органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Андрушівського районного суду Житомирської області.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до частини 3 статті 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно із частиною 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути; як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді, застосувавши аналогію закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Крім того, необхідним є врахування правового висновку викладеного у Постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31 травня 2021 року у справі №646/3986/19 провадження №51-3335кмо20, і в тій частині, як зазначено судом що, з огляду на те, що постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання слідчого про арешт майна у зв`язку з недотриманням при поданні такого клопотання вимог частини 2 статті 132 КПК (якщо воно не підлягає розгляду в цьому суді) не призводить ні до встановлення обмежень конституційних прав особи, ні до неможливості оскарження вже встановлених правообмежень, ані до перешкоджання здійсненню ефективного досудового розслідування чи кримінального провадження в цілому, така ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

На підставі вище зазначеного, діючи в межах механізму, передбаченого частиною 6 статті 9 КПК України, суддя вважає, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна на автомобіль, підлягає поверненню, як таке, що не підлягає розгляду в Андрушівському районному суді Житомирської області, як суду в межах територіальної юрисдикції якого не знаходиться орган досудового розслідування, та як такого, що подано з порушенням частини 2 статті 132 КПК України.

Керуючись ст. ст. 9, 32, 131-132, 170-174, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту на автомобіль - повернути заявникові.

Роз`яснити заявникові, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності.

Копію ухвали про повернення клопотання невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із клопотанням та усіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1