ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/363/25 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 643/2824/25 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0002173 від 13.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 402 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року клопотання слідчого - задоволено та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб з моменту затримання. Строк тримання під вартою рахується моменту фактичного затримання з 16.15 години 21.02.2025. Строк дії ухвали (в частині тримання під вартою) - до 16.15 години 21.04.2025. Визначено суму застави у розмірі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят), 00 гривень, при внесенні якої ОСОБА_6 підлягає звільненню з-під варти з покладенням наступних обов`язків: 1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; 2) щоденно прибувати до визначеної командуванням військової частини особи, з метою контролю за поведінкою військовослужбовця; 3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця перебування у військовій частині; 4) утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну. Не погодившись з зазначеною ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, або визначити розмір застави. В обгрунтування апеляційних вимог захисник посилається на те, що в матеріалах провадження відсутні докази, які б підтверджували причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення. Слідчий суддя не обгрунтував ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України. Крім того, захисник вказує про необгрунтовану відмову слідчого судді у визначенні застави. Повідомлення про час та місце розгляду апеляційної скарги було направлено на електронну адресу адвоката ОСОБА_7 , зазначену ним в апеляційній скарзі. Відповідно до довідки про доставку електронного листа, повідомлення надіслано на електронну адресу та доставлено до електронної скриньки 28.02.2025 о 10 годині 51 хвилині. У призначений час захисник ОСОБА_7 до суду апеляційної інстанції не прибув, причин свого не прибуття не повідомив, клопотань про відкладення апеляційного розгляду не надсилав. Крім того, повідомлення про розгляд апеляційної скарги було надіслано до прокуратури, однак представник прокуратури до суду апеляційної інстанції також не прибув, причин не прибуття не повідомляв, клопотань про відкладення розгляду не надсилав. Враховуючи, що підстави для обов`язкової участі захисника при розгляді даної апеляційної скарги відсутні, а останній не просив його обов`язкової участі чи участі підозрюваного під час розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає можливим розглянути апеляційну скаргу за відсутності учасників судового провадження. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Відповідно до частини 8 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Як вбачається із матеріалів судового провадження, слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0002173 від 13.02.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 402 КК України.

21.02.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 402 КК України відкрита відмова виконати наказ начальника, вчинена в умовах воєнного стану.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України та дані, що характеризують особу підозрюваного, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя встановив її у розмірі, який вважав достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, у випадку його звільнення з-під варти. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 402 КК України. Доводи апеляційної скарги захисника підозрюваного не спростовують обгрунтованості висновків слідчого судді щодо цього, враховуючи, що обгрунтованість підозри підтверджується змістом всієї сукупності матеріалів, долучених слідчим, зокрема, протоколами допитів свідків, копією витягу з бойового наказу, протоколом огляду комп`ютерних даних. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Суд апеляційної інстанції вважає, що висновки слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, є мотивованими, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в умовах воєнного стану. Наведені слідчим суддею обставини об`єктивно вказують на неможливість застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу. Суд апеляційної інстанції приймає до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити інше кримінальне правопорушення, апеляційний суд враховує наведені дані про особу підозрюваного, зміст повідомленої підозри, тяжкість інкримінованого злочину.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, якою є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на безпідставність апеляційних вимог та доводів захисника щодо невизначення слідчим суддею застави, оскільки слідчим суддею поряд з триманням під вартою було визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі, що відповідає тяжкості вчиненого, та який є мінімальним відповідно до вимог пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для скасування ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 21 лютого 2025 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: