Справа № 282/1689/24 Провадження № 1-кс/0274/2172/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.12.2024 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № 0000247 від 01.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Юрівка, Любарського району, Житомирської області, громадянина України, раніше судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати запобіжний захід до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно Указу Президента України від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію», ІНФОРМАЦІЯ_2 27.11.2023 на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, призвано ОСОБА_4 , якого для проходження військової служби направлено до військової частини НОМЕР_1 , де його було призначено на посаду навідника 1 розвідувального відділення 2 розвідувального взводу розвідувальної роти цієї ж військової часини.

Відповідно до вимог ст. ст. 11, 49, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1-4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем, під час проходження військової служби повинен свято та непорушно додержуватись Конституції України і законів України, Військової присяги, бути зразком високої культури, скромності й витримки, поважати честь і гідність кожної людини, додержуватись правил військової ввічливості та поведінки, не допускати порушень громадського порядку та негідних вчинків.

Водночас, у порушення вказаних нормативних актів, ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово засудженим за вчинення кримінальних правопорушень, зокрема 11.01.2019 Любарським районним судом Житомирської області за ч. 2 ст. 289 КК України до покарання у виді 3 років і 4 місяців позбавлення волі та відбувши покарання, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та 01.12.2024 повторно вчинив аналогічне кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, 01.12.2024, близько 00 год 30 хв, ОСОБА_4 , перебуваючи по вул. Річковій, навпроти домогосподарства за № 51, що у селі Юрівка Житомирського району Житомирської області, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, з метою незаконного заволодіння транспортним засобом, скориставшись відсутністю сторонніх осіб, проник до незамкненого автомобіля марки «ВАЗ» моделі «211440», з реєстраційним номером НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_7 та яким фактично володіє ОСОБА_8 .

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на повторне незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_4 , без відома власника ОСОБА_8 , за допомогою ключів, які були у замку запалення, запустив двигун, автомобіля марки «ВАЗ» моделі «211440», з реєстраційним номером НОМЕР_2 та на ньому покинув місце вчинення злочину.

Таким чином, за викладених вище обставин, ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Юрівка Любарського району Житомирської області, громадянин України, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України - незаконне заволодіння транспортним засобом, вчинене повторно. 01.12.2024 о 14 год 50 хв, ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України та 02 грудня 2024 року, у відповідності до вимог ст. ст. 276-278 КПК України, останньому повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , у вчиненні вище вказаного злочину підтверджується: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.12.2024 ; - протоколом огляду місця події, території навпроти житлового будинку біля гаражного приміщення де знаходився автомобіль заявника в АДРЕСА_2 . - протоколом огляду місця події, в с. Камінь по вул. Шевченка Житомирського району Житомирської області де був виявлений викрадений автомобіль - протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 - іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою та підставами застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто ризикам, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КІШ України.

Також важливий той факт, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем та на даний час самовільно залишив військову частину в умовах воєнного стану, що також підтверджує наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.І ст.177 КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_4 , тяжкість вчинених ним кримінальних правопорушень, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання будь-яким спробам переховуватися від органів досудового розслідування і суду чи перешкоджати кримінальному провадженою іншим чином, а також з метою забезпечення можливості виконання судових рішень слідчий просить задовольнити клопотання.

ІІ. Процедура та позиції сторін

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечив, просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, вважає ризики, заявлені прокурорпом необгрунтованими.

Захисник ОСОБА_5 підтримав позицію свого підзахисного, зазначив, що наведені прокурором ризики недоведені, просить суд обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частинами 2 та 4 ст. 194 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000247 від 01.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

02.12.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , у вчиненні вище вказаного злочину підтверджується: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 01.12.2024 ; - протоколом огляду місця події, території навпроти житлового будинку біля гаражного приміщення де знаходився автомобіль заявника в АДРЕСА_2 . - протоколом огляду місця події, в с. Камінь по вул. Шевченка Житомирського району Житомирської області де був виявлений викрадений автомобіль - протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 - іншими матеріалами кримінального провадження.

Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 цього Кодексу.

Суд зазначає, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності з поясненнями підозрюваного ОСОБА_4 , які були надані суду в судовому засіданні 5.12.2024, вказують на обґрунтованість його підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує.

Також, встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведений ризик, на який він посилається, що підозрюваний може продовжувати вчиняти злочин, в якому підозрюється, оскільки скоїв злочин, будучи раніше судимим за аналогічний злочин, судимість за який на даний час не знята та не погашена у встановлений законом спосіб.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, наявність вагомих доказів, які підтверджують його причетність до його вчинення, наявність ризиків, а також бере до уваги обставини, визначені ст. 178 КПК України, а саме, те, що підозрюваний є військовослужбовцем, перебуває у розшуку, оскільки самовільно залишив військову частину, неодружений, раніше судимий.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя визначає заставу у розмірі, який становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 60560,00 грн (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень 00 копійок). Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 176 179, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 206, 208, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 02.02.2025.

Взяти підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Строк дії ухвали встановити до 02.02.2025 (включно).

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень 00 копійок), при сплаті якої строком на 2 місяці покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду, органу досудового розслідування; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває; заборонити спілкуватися зі свідками, іншими особами у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання внесені у якості застави кошти звертаються в дохід держави.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 10.12.2024.

Суддя ОСОБА_12