Справа № 521/7529/24
Номер провадження:1-кс/521/3826/24
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 грудня 2024 року м.Одеса
В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 у зазначеному кримінальному провадженні підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого:
- ч.3 ст.313 КК України за кваліфікуючими ознаками: придбання та зберігання обладнання, призначеного для виготовлення психотропних речовин, вчинені з метою виготовлення особливо небезпечних психотропних речовин, вчинені організованою групою;
-ч. 3 ст. 307 КК України за кваліфікуючими ознаками: зберігання, перевезення, пересилання та збут особливо небезпечної психотропної речовини, вчинені повторно, вчинені організованою групою.
18.06.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні наступних кримінальних правопорушень:
-ч.3 ст. 13 КК України за кваліфікуючими ознаками: придбання та зберігання обладнання, призначеного для виготовлення психотропних речовин, вчинені за попередньою змовою групою осіб, вчинені з метою виготовлення особливо небезпечних психотропних речовин, вчинені організованою групою;
-ч.3 ст.307 КК України за кваліфікуючими ознаками: незаконне виготовлення, зберігання, перевезення, пересилання та збут особливо небезпечної психотропної речовини в особливо великих розмірах, вчинені повторно, особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 317 КК України, вчинені організованою групою.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні даного кримінального правопорушення повністю підтверджується наступними доказами, а саме: протоколами, складеними за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, висновками експертів, протоколами обшуків, постановами про визнання речових доказів, протоколами тимчасового доступу до відеозаписів з камер відео спостереження, протоколами допиту свідків та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 10.10.2024 продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто до 18.12.2024.
Ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 10.10.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, тобто до 08.12.2024.
05.12.2024 слідчим суддею Малиновського районного суду м. Одеси відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, тобто до 18.12.2024.
В подальшому, у зв`язку з закінченням строків досудового розслідування, 13.12.2024 року слідчим СВ Відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням з заступником Генерального прокурора подано клопотання про продовження строку досудового розслідування до Малиновського районного суду м. Одеса до 9 місяців, а саме до 18.03.2025 року, (6-ти місячний строк спливає 18.12.2024 року)
Закінчити досудове розслідування, у передбачений п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України строк, протягом 6 (шести) місяців з дня повідомлення ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_11 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 313, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317 КК України, неможливо у зв`язку з необхідністю проведення слідчих дій, які невиконанні у зв`язку із особливою складністю кримінального провадження.
Зокрема, з метою забезпечення повного та об`єктивного досудового розслідування кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, необхідно виконати наступні дії:
-здійснити аналіз отриманої інформації від операторів мобільного зв`язку шляхом направлення доручення УОТЗ;
-провести допити інших осіб, які можливо причетні до події кримінального правопорушення та яким можуть бути відомі відомості про обставини вчинення злочинів;
-отримати висновки експертизи за експертною спеціальністю «9.5 Молекулярно-генетичні дослідження», які проводяться в Одеському НДЕКЦ МВС України на підставі постанови про призначення експертизи від 27.06.2024;
-отримати висновок експерта за результатами виконання судової комп`ютерно-технічної експертизи від 12.11.2024 року;
-з урахуванням висновків експертиз вирішити питання щодо остаточної кваліфікації кримінальних правопорушень;
-розсекретити процесуальні рішення та інших документи щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій, в порядку ст. 260 КПК України - аудіо, - відео контроль особи; ст. 261 КПК України - накладення арешту на кореспонденцію особи; ст. 262 КПК України - огляд і виїмка кореспонденції особи; ст. 263 КПК України - зняття інформації з електронних комунікаційних мереж; ст. 267 КПК України - обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи; ст. 269 КПК України - візуальне спостереження за особою у публічно доступних місцях з використанням відеозапису фотографування та спеціальних технічних засобів для спостереження; ст. 270 КПК України аудіо,- відео контроль місця відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13
-з урахуванням оцінки зібраних доказів, провести інші слідчі дії, направлені на встановлення обставин, які досліджуються у кримінальному провадженні;
-встановити інших учасників злочинної діяльності осіб та повідомити їм про підозру;
-за результатами вищенаведених слідчих дій, повідомити про нові підозри ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , ОСОБА_11 ;
-виконати інші слідчі (розшукові) дії, у проведенні яких може виникнути необхідність за результатами оцінки отриманих доказів;
-виконати вимоги ст. ст. 290-292 КПК України, а саме: ознайомити підозрюваних з матеріалами досудового розслідування, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.
Відомості, які будуть отримані в результаті перелічених слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, мають значення доказів у кримінальному провадженні, оскільки підтвердять причетність підозрюваних до вчинення кримінальних правопорушень, а також, можуть вплинути на кваліфікацію дій підозрюваних.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.313 КК України, та в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів йому може загрожувати покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна.
Слідчий у клопотанні зазначає, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Крім того слідчий у клопотанні зазначає, що виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу підозрюваного, можна дійти висновку про те, що у разі застосування менш суворого запобіжного заходу буде неможливо запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним своїх обов`язків.
Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Також слідчий у клопотанні відповідно до вимог п.5 ч.4 ст.183 КПК України просить не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання, наполягали на його задоволенні, оскілки запобіжний захід у вигляді тримання підозрюваного під вартою спливає 18.12.2024 року. Також просили врахувати, що ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м.Одеси від 16.12.2024 року продовжено строк досудового розслідування до 18.03.2025 року. Також вважали, що не визначення розміру застави підозрюваному є обґрунтованим, оскільки підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Захисники заперечували проти задоволення клопотання, вважали, що є підстави для визначення розміру застави, враховуючи матеріальний стан підозрюваного, те, що останній має незадовільний стан здоров`я, а саме вади зору та потребує невідкладної медичної допомоги, яку не можливо забезпечити в умовах слідчого ізолятора.
Підозрюваний зазначив, що свою вину у інкримінованому злочині не визнає, проти клопотання слідчого заперечує.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбаченим в частині 1 цієї статті, в тому числі: переховування від суду, та незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.
Згідно із ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 особливо тяжких злочинів, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.313 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч.1 ст.276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.
Оцінці слідчим суддею також підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Відтак, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя враховує ту обставину, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, вказані обставини перевірялись слідчим суддею під час застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також враховуючи, що ризики, передбачені ст.177 КПК України на даний час не відпали, не зменшились, слідчий суддя також враховує тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, особу підозрюваного, який раніше не судимий, має місце проживання, тому приходить до висновку, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підстав для обрання більш м`яких запобіжних заходів у вигляді домашнього арешту, застави, особистої поруки слідчим суддею не встановлено.
Відповідно до п.5 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
Ухвалою слідчого судді Малиновського районного суду м.Одеси від 05.12.2024 року відносно ОСОБА_5 був продовжений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18.12.2024 року без визначення розміру застави.
Суд приходить до висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.313 КК України, враховуючи обставини справи, наведені вимоги законодавства слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою підозрюваному слід визначити в межах строку досудового розслідування, який відповідно до ухвали слідчого судді Малиновського районного суду м.Одеси від 16.12.2024 року продовжено до 18.03.2025 року.
В судовому засіданні захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зазначили, що останній потребує належної медичної допомоги, яку в слідчому ізоляторі йому не можуть забезпечити, при цьому будь-яких медичних висновків, що за станом здоров`я підозрюваний не може перебувати під вартою, слідчому судді не надано.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, стаття 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод покладає на державу обов`язок захищати фізичне здоров`я осіб, позбавлених волі.
Положеннями статті 11 Закону України «Про попереднє ув`язнення» та ст.ст. 6, 39, 72 Основ законодавства України про охорону здоров`я, передбачено, що особи, узяті під варту, мають право на надання їм медичної допомоги.
Відповідно до пункту 2.3 Розділу ІІ «Порядку взаємодії закладів охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України із закладами охорони здоров`я з питань надання медичної допомоги особам, узятим під варту», затвердженого наказом Міністерства юстиції України, МОЗ України №239/5/104 від 10.02.2012 року, медичне обстеження осіб, узятих під варту, здійснюється у разі їх звернення зі скаргою на стан здоров`я за ініціативою лікаря медичної частини або адміністрації.
Під час медичного обстеження особи, взятої під варту, з метою встановлення діагнозу лікар медичної частини використовує дані анамнезу, медичної документації, яка долучена до особової справи, результати огляду, дані лабораторних, рентгенологічних і функціональних методів дослідження. За необхідності керівництво подає запит до закладу охорони здоров`я, який надавав медичну допомогу особі, узятій під варту, щодо результатів диспансерного, амбулаторного, стаціонарного нагляду або лікування.
У випадках, коли лікарі медичної частини не можуть самостійно встановити діагноз, начальник медичної частини подає запит до керівництва щодо направлення хворого на лікування до обраного закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку або залучення відповідного лікаря-фахівця закладу охорони здоров`я.
Згідно з вимогами п. 2.8 Розділу ІІ цього Порядку, якщо за результатами огляду чи обстеження особи, узятої під варту, встановлено, що вона потребує надання медичної допомоги у закладі охорони здоров`я з орієнтовного переліку, лікар медичної частини готує медичну довідку про стан здоров`я особи, узятої під варту, та звертається із запитом до керівництва.
Керівництво забезпечує перевезення особи, узятої під варту, до закладу охорони здоров`я з орієнтовного переліку та направляє довідку про стан здоров`я особи, взятої під варту, органу або особі, в провадженні яких знаходиться кримінальна справа цієї особи.
Керівництво організовує та забезпечує цілодобову охорону особи, узятої під варту, під час лікування у закладах охорони здоров`я відповідно до вимог нормативно-правових актів Міністерства юстиції, Міністерства охорони здоров`я.
Судом враховується, що надання необхідної медичної допомоги особам у місцях тримання під вартою є обов`язком держави та саме держава має забезпечити належний захист здоров`я ув`язнених.
Враховуючи той факт, що ОСОБА_5 скаржиться на погіршення стану свого здоров`я під час тримання під вартою, що підтверджується наданими суду копіями медичних документів, суд приходить до висновку зобов`язати керівництво ДУ «Одеський слідчий ізолятор» та медичної частини забезпечити належну медичну допомогу підозрюваному ОСОБА_5 та у випадку необхідності із залученням фахівців медичних установ м.Одеси. При цьому на час розгляду клопотання суду не надано відомостей, що за станом здоров`я ОСОБА_5 не може утримуватися під вартою.
Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 372 КПК України, слідчий суддя -,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого задовольнити.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 строком на 60 (шістдесят) діб в межах строку досудового розслідування до 13.02.2025 року включно, без визначення розміру застави з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали суду становить до 13.02.2025 року включно.
Зобов`язати керівництво ДУ «Одеський слідчий ізолятор» та медичної частини забезпечити належну медичну допомогу ОСОБА_5 та у випадку необхідності із залученням фахівців медичних установ м.Одеси.
Ухвала суду про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до суду апеляційної інстанції, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1