УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 22.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 22.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 212 КК України, в якому прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене 25 липня 2024 року у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме:

- Відомості на відпустку нафтопродуктів з 08.09.1013 по 04.24 Північно будівельна монтажна компанія в окремому файлі;

- Відомість на заправки ТОВ «Юмей» за 15.23 року по 15.08.2023 в окремому поліетиленовому файлі;

- Акти виконаних робіт, а саме їх чорнові записи у кількості 3 шт.

- Копії відомостей на відпуск нафтопродуктів на 9 арк;

- Акти виконаних робіт у кількості 5 шт з додатками в окремому файлі;

- Чорнова видаткова накладна на 1 арк;

- Мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору.

Дане клопотання обґрунтовується тим, що Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 212 КК України.

Під час досудового розслідування, відповідно до рапорту оперуповноваженого з ОВС ГВ ЗНД ІНФОРМАЦІЯ_1 встановлено, що до протиправної діяльності, спрямованої на заволодіння державними коштами причетний директор та засновник ТОВ «ПБМК» - ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.07.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

На виконання вказаної ухвали 25 липня 2024 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено зазначене вище майно.

Вилучені речі являються речовими доказами та відповідає вимогам, передбаченим ст. 167 КПК України, оскільки являються засобом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення, набутим в результаті вчинення кримінального правопорушення, а також зберегли на собі сліди вчинених кримінальних правопорушень, а тому можуть бути використані як докази фактів та обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Так, вилучене майно постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 26.07.2024 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023 року.

У свою чергу, постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 26.07.2024 вилучений мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору направлено на експертизу.

Уповноважений прокурор у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023, будучи належним чином повідомленим про дату і час судового розгляду, у засідання не з`явився. Жодних клопотань, у тому числі й про відкладення, на адресу суду від прокурора не надходило.

Власник майна або його представник, будучи належним чином повідомленими про дату і час судового розгляду, у засідання не з`явилися. Жодних клопотань, у тому числі й про відкладення, на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Разом з тим, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, слідчий суддя, враховуючи, що учасники провадження, будучи належним чином повідомленими про дату і час судового розгляду, у судове засідання не з`явилися, вважає за можливе розглянути клопотання прокурора про арешт майна за відсутності власника майна та прокурора.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідча суддя прийшла до таких висновків.

Так, у ході судового розгляду клопотання прокурора ОСОБА_3 про арешт майна встановлено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 212 КК України.

В рамках даного провадження ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.07.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, 25 липня 2024 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено відомості на відпустку нафтопродуктів з 08.09.1013 по 04.24 Північно будівельна монтажна компанія в окремому файлі; відомість на заправки ТОВ «Юмей» за 15.23 року по 15.08.2023 в окремому поліетиленовому файлі; акти виконаних робіт, а саме їх чорнові записи у кількості 3 шт., копії відомостей на відпуск нафтопродуктів на 9 арк; акти виконаних робіт у кількості 5 шт з додатками в окремому файлі; чорнова видаткова накладна на 1 арк; мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору.

Із мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.07.2024 вбачається, що слідчим суддею надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та вилучення речей і документів, перелік яких закріплено в ухвалі.

При цьому, дозволу на вилучення виявленого у ході обшуку 25.07.2024 майна слідчим суддею, враховуючи положення ст. 168 КПК України, не було надано.

Так, вилучені речі постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 26.07.2024 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023 року.

Згідно з ч. 1 ст. 234 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, проводиться обшук.

Разом з тим, відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Положення ч. 2 ст. 168 КПК України передбачають, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Так, згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Частиною 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

У той же час, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Так, зі змісту клопотання прокурора про арешт майна та долучених до нього матеріалів вбачається, що мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору ймовірно містить інформацію, що підлягає експертному дослідженню. Відтак, в силу вимог чинного КПК України детективами прийнято рішення про вилучення зазначеного телефону.

У свою чергу, постановою детектива Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_5 від 26.07.2024 вилучений мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору направлено на експертизу.

У відповідності до ч. 3 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, ч. 3 ст. 170 КПК України закріплено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, ч. 11 ст. 170 КПК України встановлює, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Так, враховуючи зміст обставин, що розслідуються в рамках даного кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що вилучене майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тому накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів та проведення судових експертиз.

З огляду на наведене, з метою збереження речового доказу в стані, придатному для використання у кримінальному провадженні №0000058 від 22.08.2023, та забезпечення схоронності майна для проведення судових експертиз, з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно, необхідно накласти арешт на вказане у клопотанні прокурора майно, у вигляді заборони використання, розпорядження та відчуження вказаного майна.

При цьому, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно, порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Таким чином, слідча суддя прийшла до висновку, що клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000058 від 22.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 212 КК України, підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 22, 26, 98, 131, 132, 167, 168, 170-173, 234-236, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 25 липня 2024 року у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- Відомості на відпустку нафтопродуктів з 08.09.1013 по 04.24 Північно будівельна монтажна компанія в окремому файлі;

- Відомість на заправки ТОВ «Юмей» за 15.23 року по 15.08.2023 в окремому поліетиленовому файлі;

- Акти виконаних робіт, а саме їх чорнові записи у кількості 3 шт.

- Копії відомостей на відпуск нафтопродуктів на 9 арк;

- Акти виконаних робіт у кількості 5 шт з додатками в окремому файлі;

- Чорнова видаткова накладна на 1 арк;

- Мобільний телефон Xiomi Redmi 7 чорного кольору,

із забороною користуватися, розпоряджатися та відчужувати вказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали оголосити 08 серпня 2024 року о 10 год. 50 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1