Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/598/2025 Справа № 641/2533/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000090 від 07.04.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло вищевказане клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт на зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до сейф-пакету №RIC2147112, опечатано та засвідчено підписами учасників слідчої дії, що має значення для подальшого розслідування кримінального правопорушення в якості доказу.

В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що 06.04.2025 до чергової частини відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що 06.04.2025 о 11:07 працівники поліції за адресою: м. Харків, пр-т. Петра Григоренка, поблизу буд. 10-А, виявили ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з речовиною зовні схожою на наркотичну.

07.04.2025 відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000090 за попередньою правою кваліфікацією ч. 1 ст. 309 КК України.

06.04.2025 в період часу з 11:47 по 12:10 дізнавачем СД ОСОБА_5 , під безперервну відео фіксацію, в присутності двох понятих проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: м. Харків, пр-т. Петра Григоренка, поблизу буд. 10-А, в ході якого чоловік, який представився як ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав для огляду та вилучення згорток замотаний в ліпку стрічку чорного кольору в середині якого знаходився зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до сейф-пакету №RIC2147112, опечатано, нанесено пояснювальний напис, засвідчено підписами учасників слідчої дії.

Власник майна: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

07.04.2025 постановою старшого дізнавача, зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до сейф-пакету №RIC2147112 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000090 від 07.04.2025.

Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, орган досудового розслідування просить про накладення арешту на вищезазначене майно.

Враховуючи, що є достатні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є речовими доказами у даному кримінальному правопорушенні, також з метою проведення ряду необхідних судових експертиз під час кримінального провадження, є необхідність у арешті вказаного майна.

Прокурор до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання про арешт майна підтримав та просив його задовольнити.

Від власника вилученого майна ОСОБА_4 в матеріалах справи мається заява про розгляд справи без його участі, проти задоволення клопотання про арешт майна, не заперечував.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КІІК України, неприбуття учасників справи до суду, не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, вилучене під час огляду місця події, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення - проступку, зберегло на собі його сліди, та існує можливість його використання як доказу у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, та беручи до уваги те, що прокурором надано докази, що тимчасове вилучене майно, має силу речового доказу по даному кримінальному провадженню та з метою збереження речових доказів та проведення експертних досліджень, суд приходить до висновку про задоволення клопотання та накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-175 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: на зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який поміщено до сейф-пакету №RIC2147112, опечатано та засвідчено підписами учасників слідчої дії, виявлене та вилучене у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході огляду місця події 06.04.2025 за адресою: м. Харків, пр-т. Петра Григоренка, поблизу буд. 10-А.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1