УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Лук`янівка Таращанського району Київської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою проживання: АДРЕСА_1 , працюючої директором ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 212 КК України, внесеного в рамках кримінального провадження №0000063 від 04.09.2023,-

В С Т А Н О В И В :

Детектива Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 .

Клопотання мотивоване тим, що детективами Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000063 від 04.09.2023, зокрема за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з 22.08.2011 ОСОБА_4 приступила до виконання обов`язків директора ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» за сумісництвом на підставі протоколу установчих зборів засновників ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» № 1 від 22.08.2011. Також, 05.09.2011 із ОСОБА_4 укладено трудовий договір, як з директором ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР».

Таким чином, ОСОБА_4 , займаючи посаду директора ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», виконувала організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, а тому відповідно до п. 1 примітки до ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України являлась службовою особою.

ОСОБА_4 , як директор ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на умисне ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, а саме: податку на додану вартість (далі - ПДВ), здійснила реалізацію 56 об`єктів інвестування (квартир) на користь ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» за цінами значно нижчими ринкових, що призвело до фактичного ненадходження до державного бюджету України коштів, а саме: ПДВ, який повинно було ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» сплатити на загальну суму 5 695 377,08 грн (п`ять мільйонів шістсот дев`яносто п`ять тисяч триста сімдесят сім гривень вісім копійок), що згідно з приміткою до ст. 212 КК України є великим розміром.

ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» 29.12.2015 уклало договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» та придбало частку у розмірі 100% корпоративних прав товариства.

З 20.01.2016 ОСОБА_7 приступив до виконання обов`язків директора ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» на підставі наказу від 20.01.2016 № 2-к та протоколу загальних зборів учасників ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» від 14.01.2016 № 14/01/16, рішення у якому прийнято директором ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» ОСОБА_4 .

Відповідно до статутів ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» та ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» кінцевими бенефіціарними власниками ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» через належність їм корпоративних прав ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» є громадяни України: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 .

ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» 21.09.2016 зареєстровано Пайовий венчурний недиверсифікований інвестиційний фонд «Столичний Альянс».

Після чого, 08.04.2021 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 і 21.04.2021 ОСОБА_12 придбали інвестиційні сертифікати ПВНЗІФ «Столичний Альянс», управителем якого є ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС», чим порушили ч. 2 ст. 45 Закону України «Про інститути спільного інвестування», а саме: учасники пайового фонду не мають права впливати на діяльність компанії з управління активами.

Так, 26.04.2019 між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» та Управлінням державної охорони України укладено договір № 206/2019 про будівництво житла для військовослужбовців та членів їх сімей на земельній ділянці по вул. Коноплянській, 22 в Оболонському районі м. Києва (кадастровий номер :78:053:0055), що належить до земель оборони. Відповідно до умов зазначеного договору ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» зобов`язується збудувати Об`єкт за адресою: м. Київ, вул. Коноплянська, 22, згідно з проектною документацією.

Також, за результатами будівництва ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» отримує 90,5% від корисної площі Об`єкта будівництва, що включає площі квартир та площі нежитлових приміщень, які підлягають продажу. Частку ТОВ «ДБК-ПАТНЕР» становлять квартири та 100% нежитлових приміщень.

Так, 27.04.2021 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано дозвільний документ на виконання будівельних робіт № ІУ86, назва об`єкту «Будівництво житла для військовослужбовців та членів їх сімей в комплексі багатоповерхових житлових будинків з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями в АДРЕСА_2».

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 15.07.2021, більш точний час встановити не видалось за можливе, ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Лугова, буд. 13, діючи за попередньою змовою групою осіб із директором ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» ОСОБА_7 , який своїми діями сприяв усуненню перешкод у вчиненні кримінального правопорушення, та з іншими невстановленими на даний час досудовим розслідуванням особами, реалізуючи спільно розроблений план, спрямований на ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, усвідомлюючи, що у відповідності до п.п. 141.6.1. ст. 141 Податкового кодексу України кошти та інші активи, залучені від учасників інституту спільного інвестування, доходи від здійснення операцій з активами інституту спільного інвестування, доходи, нараховані за активами інституту спільного інвестування, та інші доходи від діяльності інституту спільного інвестування (відсотки за позиками, орендні (лізингові) платежі, роялті тощо) звільняються від оподаткування, будучи директором ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» надала вказівку ОСОБА_15 , яка діяла як представник ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» укласти Генеральний інвестиційний договір № 10 про пайову участь у будівництві (далі - Договор) з ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС», від імені якого діяв ОСОБА_7 , в інтересах та за рахунок активів Пайового венчурного недиверсифікованого закритого інвестиційного фонду «Столичний Альянс».

Виконуючи визначену групою осіб ОСОБА_4 роль у схемі з ухилення від сплати податків ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», остання забезпечила визначення контрагента, який підконтрольний їй, як директору юридичної особи - засновника, уклала з ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС», від імені якого діяв ОСОБА_7 , в інтересах та за рахунок активів Пайового венчурного недиверсифікованого закритого інвестиційного фонду «Столичний Альянс» договір інвестування у будівництво, який по суті є удаваним договором, та прикриває цивільно-правові відносини з фізичними особами - реальними покупцями майнових прав на нерухоме майно, яке поставляється вперше та повинно оподатковуватися ПДВ та податком на прибуток підприємств на загальних умовах, умисно не визначила зобов`язання з ПДВ за здійснення вказаних операцій та не сплативши вказаний податок у державний бюджет України.

Виконуючи визначену групою осіб ОСОБА_7 роль у схемі з ухилення від сплати податків ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», останній забезпечив своїми діями прикриття укладання цивільних договорів з купівлі-продажу майнових прав на нерухоме майно, що будується, між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» та фізичними особами - реальними покупцями цих майнових прав, нібито, договорами інвестування у будівництво, які відповідно до ст. 141 Податкового кодексу України, Закону України «Про спільне інвестування» на цьому етапі не оподатковуються податком на прибуток підприємств та податком на додану вартість, що дало змогу ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» умисно не визначати зобов`язання з ПДВ за здійснення вказаних операцій з постачання нерухомого майна вперше та не сплатити вказаний податок у державний бюджет України.

Закріплені ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» на користь ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» об`єкти інвестування, фактично є майновими правами на квартири, та реалізовувались останніми фізичним особам за ринковими цінами, які відповідають пільговій ціні, зазначеній в протоколах загальних зборів учасників ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР». Різниця у вартості закріплення об`єктів інвестування (придбання майнових прав) між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» та ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС», а також між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» та фізичними особами - покупцями у подальшому не включалася у базу оподаткування ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» у відповідності до п.п. 141.6.1. ст. 141 Податкового кодексу України.

Директор ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» ОСОБА_4 була обізнана у тому, що реалізація спільного злочинного плану передбачала реалізацію майнових прав ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» фізичним особам за ринковими цінами, що призведе до заниження суми надходжень з ПДВ до державного бюджету України, в наслідок штучного застосування у податковому обліку ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» пільг, визначених Податковим кодексом України для правовідносин інституту спільного інвестування.

За наведених обставин, директор ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Лугова, буд. 13, діючи за попередньою змовою групою осіб із директором ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» ОСОБА_7 та з невстановленими досудовим розслідуванням особами, в період часу з 20.07.2021 по 11.02.2022 умисно ухилилась від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, а саме: податку на додану вартість, який повинно сплатити ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», що призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів на загальну суму 5 695 377,08 грн (п`ять мільйонів шістсот дев`яносто п`ять тисяч триста сімдесят сім гривень вісім копійок), що відповідно до примітки ст. 212 КК України є великим розміром.

30.08.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 Кримінального кодексу України.

09.04.2025 ОСОБА_4 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 Кримінального кодексу України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень обгрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-інвестиційними договорами про пайову участь у будівництві, укладеними між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» та ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС»;

-довідками про сплату грошових коштів;

-договорами про відступлення права вимоги, укладеними між ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР» (Боржник), ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС» (продавець) та фізичними оосбами (покупець);

-протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та інших;

-аналітичним продуктом від 21.03.2024 № 9.3/3.3.3/2220-24, щодо порушень у господарській діяльності ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР»;

-висновком за результатами проведення судової економічної експертизи від 20.06.2024 № 5360/24-71;

-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Вказав, що згідно положень ч. 5 ст. 194 КПК України, доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а отже є законні підстави для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до органу слідства та суду, а також виконувати кілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав та просив задовольнити із викладених у ньому підстав.

Захисник підозрюваної у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на письмові заперечення подані до суду.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала доводи свого захисника.

Вивчивши клопотання, додатки до нього, інші надані матеріали, заслухавши прокурора, захисника та підозрювану, приходжу до наступного висновку.

Встановлено, що детективами Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000063 від 04.09.2023, зокрема за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 КК України.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 30.08.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 Кримінального кодексу України та 09.04.2025 ОСОБА_4 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 Кримінального кодексу України.

Отже, відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 набула статусу підозрюваної в цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Підозра ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується зібраними під час здійснення досудового розслідування доказами.

Досліджені у судовому засіданні матеріали кримінального провадження у своїй сукупності слідчий суддя вважає достатніми для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри та можливу причетність підозрюваної до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточну кваліфікацію дій ОСОБА_4 слідчий суддя дійшов висновку про доведеність обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, обставини здійснення підозрюваною конкретних діянь та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Слідчий суддя не приймає до уваги доводи сторони захисту про те, що матеріалами клопотання не підтверджено наявність у діях ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 212 КК України, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, оскільки на цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

На підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин слідчий суддя лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Доводи сторони захисту про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри зводяться до оцінки наданих до клопотання доказів щодо їх належності та допустимості.

Таким чином, доводи сторони захисту про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри слідчий суддя відхиляє.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує детектив у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. При цьому, Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 детектив посилається на існування ризиків того, що вона може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, у тому числі ОСОБА_12 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 та інших; незаконно впливати на іншого підозрюваного - ОСОБА_7 , який є директором ТОВ «КУА «РОЯЛ ФІНАНС», засновником якого є ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», де ОСОБА_4 є директором; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з чч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного детективом обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні детективом ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Слідчий суддя при розгляді клопотання враховує те, що підозрювана ОСОБА_4 позитивно характеризується за місцем роботи та проживання, працевлаштована, одружена, має батьків похилого віку, має міцні соціальні зв`язки.

Отже, слідчий суддя встановив, що виключних обставин для застосування щодо підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави - немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу у клопотанні детектива не вказано та в судовому засіданні не доведено.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.09.2024 у задоволенні клопотання детектива Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 було відмовлено та застосовано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Прокурором було подано апеляційну скаргу на ухвалу від 06.09.2024, яку в подальшому було відкликано.

Таким чином, слідчий суддя вважає необхідним застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки при цьому, суд враховує всі обставини кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 179, 182, 184, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання детектива Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Лук`янівка Таращанського району Київської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою проживання: АДРЕСА_1 , працюючої директором ТОВ «ДБК-ПАРТНЕР», раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого (детектива), прокурора або суду;

- повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Визначити строк дії обов`язків до 30.05.2025 включно.

Підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомляються покладені на неї обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до неї може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Головного підрозділу детективів (на правах Департаменту) Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 18.04.2025.

Cлідчий суддя

Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1