ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1578/25
провадження № 1-кс/753/774/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" березня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004334 від 24 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 361 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого суді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час проведення обшуку у кримінальному провадженні № 0004334 від 24 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 1 т. 361 Кримінального кодексу України.

Як вказує прокурор в обґрунтування клопотання, досудовим розслідуванням у цьому кримінальному провадженні встановлено, що 04 жовтня 2024 року, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Кловський узвіз, 13, ОСОБА_4 відповідно до усної домовленості придбав у ОСОБА_5 її пошкоджений мобільний телефон «iPhone 15 Pro Max» imei НОМЕР_1 , а також отримав від останньої пароль логічного захисту від вказаного телефону.

В подальшому, 10 жовтня 2024 року, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, направлений на несанкціоноване втручання в роботу інформаційної (автоматизованої) системи, а саме системи, призначеної для дистанційного керування рахунками «binance», які належать ОСОБА_6 , у режимі реального часу.

З цією метою, 10 жовтня 2024 року о 22:03 год. ОСОБА_4 , реалізуючи свої злочинні наміри, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , використовуючи мобільний телефон який придбав у ОСОБА_5 - «iPhone 15 Pro Max» imei НОМЕР_1 , з метою втрутитись в роботу електронно-обчислювальних машин та автоматизованих систем, а саме у роботу автоматизованої системи віддаленого доступу «binance», не маючи права доступу, достовірно знаючи про те, що він не отримував дозволу власника - ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, здійснив несанкціоноване втручання, надавши собі безперервний доступ до додатку «binance», а саме до особистого кабінету потерпілого user ID - 279039876, через який він отримав незаконний доступ до управління послугами по поточним електронним гаманцям, тим самим своїми діями здійснив несанкціоноване втручання в роботу інформаційної (автоматизованої) системи, а саме у роботу автоматизованої системи віддаленого доступу «binance».

Також як зазначає прокурор, досудовим розслідуванням встановлено, що 11 жовтня 2024 року, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на повторне несанкціоноване втручання в роботу інформаційної (автоматизованої) системи, а саме системи, призначеної для дистанційного керування рахунками «binance», які належать ОСОБА_6 , у режимі реального часу.

З цією метою 11 жовтня 2024 року о 08:01 год. ОСОБА_4 , реалізуючи свої злочинні наміри, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, використовуючи мобільний телефон який придбав у ОСОБА_5 , - «iPhone 15 Pro Max» imei НОМЕР_1 , з метою втрутитись в роботу електронно-обчислювальних машин та автоматизованих систем, а саме у роботу автоматизованої системи віддаленого доступу «binance», не маючи права доступу, достовірно знаючи про те, що він не отримував дозволу власника - ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, повторно здійснив несанкціоноване втручання, надавши собі безперервний доступ до додатку «binance», а саме до особистого кабінету потерпілого user ID - 279039876, через який він отримав незаконний доступ до управління послугами по поточним електронним гаманцям, тим самим своїми діями здійснив повторне несанкціоноване втручання в роботу інформаційної (автоматизованої) системи, а саме у роботу автоматизовано системи віддаленого доступу «binance».

Як установлено органом досудового розслідування, 17 жовтня 2024 року з електронного гаманця потерпілої ОСОБА_5 , було списано криптовалюту «BONK» в кількості 208270000 (на момент транзакції еквівалентно 5083,87 USDT).

В подальшому, працівниками УПК в м. Києві ДКП НП України скеровано запит до криптобіржі «Binance» та відповідно до отриманої інформації встановлено:

- Обліковий запис ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 (в який здійснено несанкціоноване втручання та списання криптоактивів), та яким фактично користується ОСОБА_5 ;

- Обліковий запису User-c7145 (який є отримувачем крипто-активу «BONK», ID ордеру Red Packet Box: 33097216);

Також установлено, що 10 жовтня 2024 року у проміжок часу з 22:03:34 по 23:26:43 (UTC +3) з відремонтованого пристрою, на якому зберігалась інформація ОСОБА_5 , здійснено 5 входів в застосунок «Binance» з ІР-адреси НОМЕР_3 , а також 11 жовтня 2024 року 4 входи з ІР-адреси НОМЕР_4 ( АДРЕСА_2 ) у проміжок часу з 08:01:45 по 14:29:04 (UTC +3) (через VPN)

Таким чином прокурор припускає, що ОСОБА_4 здійснив вхід до застосунку «Binance» та зміг перевірити кількість криптоактивів на аккаунті ОСОБА_5

17 жовтня 2024 року о 14:43:53 (UTC +3) використовуючи ІР-адресу НОМЕР_5 було створено в обліковому запису «Binance» потерпілої подарунковий промокод «CryptoBox» криптовалюти «BONK» на суму 208270000, на момент транзакції еквівалентно 5083,87 USDT.

17 жовтня 2024 року о 14:52:39 (UTC + 3) використовуючи ІР-адресу НОМЕР_6 ( АДРЕСА_2 ) було активовано даний подарунковий промокод в завчасно підготовленому обліковому записі, створеному 16 жовтня 2024 року.

Також, 17 жовтня 2024 року о 18:16:09 було здійснено останній вхід фігуранта в обліковий запис « ОСОБА_7 » потерпілої з ІР-адреси НОМЕР_4 ( АДРЕСА_2 ).

Узагальнюючи вищевикладене, прокурор стверджує, що з ІР-адрес НОМЕР_3 та НОМЕР_4 (Німеччина, Falkentstein) здійснювались входи до облікового запису « ОСОБА_7 » потерпілої ОСОБА_5 та особистого облікового запису «Binance» ОСОБА_4 . Також, входи до одноразового облікового запису « ОСОБА_7 », з якого було активовано « ОСОБА_8 », здійснювалися з ІР-адреси НОМЕР_6 (Німеччина, Falkentstein).

Згідно з відповіддю ТОВ «НАШНЕТ» встановлено, що за адресом АДРЕСА_1 укладено договір на користування інтернетом з ОСОБА_4 та виділено ІР-адресу НОМЕР_3 . Таким чином встановлено адресу, з якої здійснювались входи в аккаунт «Binance» та 10 жовтня 2024 року у проміжок часу з 22:03:34 по 23:26:43 (UTC +3), використовуючи вказану ІР-адресу, здійснювався перехід на Amazon.inc, саме на якому хоститься криптобіржа Binance.

Відповідно до рапорту, який надійшов з УПК у місті Києві ДКП НП України, встановлено, що до вчинення вказаного злочину може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_7 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , та який користується автомобілем «Volkswagen» моделі «Jetta», д.н.з. НОМЕР_8 , vin НОМЕР_9 .

13 березня 2025 року у період часу 06:44 год. по 09:02 год. на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_3 , під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон Iphone 13, іmei НОМЕР_10 з сім НОМЕР_11 ; флеш накопичувач.

13 березня 2025 року вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор просить накласти арешт на зазначене майно, посилаючись на необхідність збереження його як речового доказу та з метою запобігання його пошкодження, відчуження третім особам, забезпечення проведення відповідного експертного дослідження та попередження настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор та власник майна у судове засідання не з`явилась, їх неявка відповідно до приписів статті 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, дослідивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, оцінивши надані докази, дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні клопотання, з огляду на таке.

Як визначено ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Частиною 3 статті 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя згідно з статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 361 КК України.

Згідно з частиною третьою статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що мало місце вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 190, частиною першою статті 361 КК України, спосіб його вчинення, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям речових доказів, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегти на собі його сліди і містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, враховуючи правову підставу для арешту майна, а також з метою об`єктивного всебічного досудового розслідування та необхідності встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено необхідність арешту вказаного майна, оскільки воно має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні з метою їх збереження, а також, що за вказаних обставин таке обмеження прав власника (володільця) цього майна є співмірним завданням кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон Iphone 13, іmei - НОМЕР_10 з сім НОМЕР_11 , флеш накопичувач, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і які були вилучені 13 березня 2025 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1