Справа № 454/561/24
УХВАЛА

про арешт майна

м. Сокаль 23.01.2025 року

Слідчий суддя Сокальського районного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю :

секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся в суд з клопотанням та просить накласти арешт на нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_3 , а саме на автомобіль марки «FORD KUGA», р.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 та на належну останньому земельну ділянку по вул. Шахтарська у с. Бендюга Шептицького району Львівської області кадастровий номер :13:003:0065 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 48), площею 0.195 га..

Клопотання мотивовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.05.2023 між Державним професійно-технічним навчальним закладом «Сокальський професійний ліцей» в особі директора ОСОБА_4 та Товариством з обмеженою відповідальністю «ВП СПЕЦБУД» в особі директора ОСОБА_3 (службової особи, наділеної організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями) укладено Договір підряду №1/23 на виконання робіт - «Капітальний ремонт приміщень гуртожитку ДПТНЗ «Сокальський професійний ліцей» по вул. І. Підкови, 1 в м. Сокаль Червоноградського району Львівської області, для розміщення ВПО».

Згідно з умовами вказаного Договору підрядник зобов`язується власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог проєктно-кошторисної документації, будівельних норм та правил, графіку виконання робіт, та чинного законодавства України виконати роботи по об`єкту; Підрядник повинен виконати передбачені договором робити, якість яких відповідає умовам договору, або вимогам, що звичайно ставляться на момент передавання їх Замовнику; Вироби та матеріали, які використовуються в процесі робіт повинні відповідати вимогам чинного законодавства щодо їх якості та відповідності; Підрядник гарантує якість закінчених робіт і змонтованих конструкцій, досягнення показників, визначених у проєктній документації, та можливість їх експлуатації протягом гарантійного строку; Вартість матеріальних ресурсів, які використовуються для виконання робіт не повинна перевищувати встановленого рівня цін, які зафіксовані у кошторисних розрахунках пропозиції переможця.

Замовник зобов`язується здійснити оплату за виконані роботи відразу після надходження відповідного призначення з бюджету в межах обсягів фактичних надходжень, які необхідні для здійснення розрахунків за Договором.

Розрахунки проводяться тільки за фактично виконані роботи протягом 30-ти календарних днів після підписання Замовником представлених Підрядником належно оформлених актів виконаних робіт (Форма КБ-2в) та довідки (Форма КБ-3), рахунку на оплату, шляхом проміжних платежів, та тільки в межах бюджетних призначень та при умові поступлення коштів на рахунок Замовника по даному об`єкту.

Так, ОСОБА_3 в умовах воєнного стану, введеного в дію Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 та затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022(з подальшими змінами та доповненнями), з метою заволодіння в користь ТзОВ «ВП СПЕЦБУД» бюджетними коштами, шляхом зловживання особою своїм службовим становищем, вніс завідомо неправдиві відомості про обсяги виконаних робіт до актів приймання виконаних будівельних робіт: акту №1 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2023 року від 26.05.2023; акту №2 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2023 року від 16.06.2023; акту №3 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року; акту №4 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2023 року від 14.08.2023; акту №5 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2023 року від 16.08.2023; акту №6 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2023 року від 08.09.2023; акту №7 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2023 року від 02.10.2023; акту №8 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2023 року від 17.11.2023 до Договору підряду №1/23 від 08.05.2023 на виконання робіт - «Капітальний ремонт приміщень гуртожитку ДПТНЗ «Сокальський професійний ліцей» по вул. І. Підкови, 1 в м. Сокаль Червоноградського району Львівської області, для розміщення ВПО».

Таким чином, обсяг фактично виконаних будівельних робіт не відповідає обсягу робіт, що увійшли до Актів приймання виконаних будівельних робіт до Договору підряду №1/23 від 08.05.2023 підрядника ТзОВ «ВП СПЕЦБУД» з виконання робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт приміщень гуртожитку ДПТНЗ «Сокальський професійний ліцей» по вул. І. Підкови, 1 в м. Сокаль Червоноградського району Львівської області, для розміщення ВПО» та загальна вартість фактично не виконаних робіт становить 515 707 грн.

На підставі вищевказаного Договору та актів приймання виконання будівельних робіт Державним професійно-технічним навчальним закладом «Сокальський професійний ліцей» на рахунок ТзОВ «ВП СПЕЦБУД» перераховано кошти в сумі 6 669 430, 65 гривень, в тому числі 515 707, 00 грн. за фактично невиконані роботи та 217 845,00 гривень внаслідок завищення вартості робіт.

Окрім цього, ОСОБА_3 вніс завідомо неправдиві відомості до Підсумкових відомостей ресурсів до актів приймання виконаних будівельних робіт

Своїми умисними діями, які проявилися у внесенні завідомо неправдивих відомостей до актів приймання виконаних будівельних робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт приміщень гуртожитку ДПТНЗ «Сокальський професійний ліцей» по вул. І. Підкови, 1 в м. Сокаль Червоноградського району Львівської області, для розміщення ВПО», підписанні їх та скріпленні печаткою підприємства, завідомо знаючи про виконання таких робіт не в повному обсязі, ОСОБА_3 , зловживаючи своїм службовим становищем, вчинив заволодіння в користь ТзОВ «ВП СПЕЦБУД» бюджетними коштами у великих розмірах на загальну суму 733 552 гривень.

У подальшому ОСОБА_3 підписав вказані акти приймання виконаних будівельних робіт та скріпив печаткою підприємства.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» акти приймання виконаних будівельних робіт (ф.№КБ-2в) містять відповідні реквізити і є первинними документами, що фіксують факт здійснення господарської операції, тобто є офіційним документом.

Таким чином, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих розмірах, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 191 КК України та у внесені службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей (службове підроблення), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

17.01.2025 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав на нерухоме майно у підозрюваного підозрюваному ОСОБА_3 на праві приватної власності належить земельна ділянка по АДРЕСА_1 кадастровий номер :13:003:0065 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 48), площею 0.195 га.

Також, ОСОБА_3 на праві приватної власності належить автомобіль марки «FORD KUGA», р.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 .

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваним ОСОБА_3 було заподіяно державі збитки, на загальну суму 733 552 гривень, які в процесі розслідування не відшкодовані, з метою забезпечення цивільного позову та стягнення неправомірної вигоди на вищезазначене нерухоме майно слід накласти арешт.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

СВ Відділення поліції №2 Шептицького РВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000012 від 31.01.2024 року, за ч.4 ст.191, ч.1 ст.366, ч.2 ст.367 КК України. Як встановлено з матеріалів клопотання ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Також, встановлено, що протиправними діями ОСОБА_3 було заподіяно державі збитки, на загальну суму 733 552 гривень, які в процесі розслідування не відшкодовані.

Відповідно до ч.1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч.8 ст.170 КПК України встановлено, що вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК).

Вищенаведені положення кримінального процесуального закону узгоджуються з практикою ЄСПЛ, який, проаналізувавши питання пропорційності втручання в право на мирне володіння майном, дійшов висновку, згідно з яким ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції передбачає, що втручання в право мирного володіння майном можливе за умови існування розумного взаємозв`язку пропорційності між використаними засобами, якими обмежується право, та ціллю заради досягнення якої застосовуються такі засоби (п. 203 рішення ЄСПЛ від 05.03.2019 у справі «Узан та інші проти Туреччини» / Uzan and others v. Turkey, заяви №19620/05, 41487/05, 17613/08, 19316/08).

В ході оцінки розумності та співрозмірності втручання у право ОСОБА_3 судом ураховується, що арештом майна право власника на мирне володіння ним не позбавлено, а лише тимчасово обмежено.

Тому, оцінюючи розумність та співрозмірність обмеження прав ОСОБА_3 завданням кримінального провадження у конкретній ситуації, суд дійшов до висновку, що на даній стадії кримінального провадження загальносуспільний інтерес обмежити право ОСОБА_3 щодо вищевказаного майна шляхом накладення на нього арешту для цілей кримінального провадження, переважає право такої особи на мирне користування та розпорядження цим майном. Саме тому, з огляду на суспільну небезпечність діяння застосування арешту майна не порушує справедливого балансу між інтересами власника такого майна і завданнями кримінального провадження.

Зважаючи на існування достатніх підстав вважати, що в разі визнання ОСОБА_3 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, в якому його обґрунтовано підозрюють, арештоване майно може бути використане з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Поруч із наведеним, незастосування на цій стадії арешту майна може спричинити настання ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), тому накладення арешту на майно є необхідним, оскільки може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання в частині накладення арешту на майно є підставним та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України,

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000012 від 31.01.2024 року на автомобіль марки «FORD KUGA», р.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та на належну останньому земельну ділянку по АДРЕСА_1 кадастровий номер :13:003:0065 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 48), площею 0.195 га.

Арешт майна може бути скасовано в порядку та за підстав, зазначених в ст.174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Слідчий суддя : ОСОБА_1