Справа №718/3906/24
Провадження №1-кп/718/162/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.12.2024 року м.Кіцмань Чернівецька область

Кіцманський районний суд Чернівецької області у складі суду:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000200 від 29.07.2024 щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, одруженої, має на утриманні одну малолітню дитину, із вищою освітою, не працює, уродженки с. Оршівці Кіцманського району Чернівецької області, зареєстрованої та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.286-1, ч.1ст. 135 КК України

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

представник ОСОБА_6

представник ОСОБА_7 ОСОБА_8

законний представник потерпілого ОСОБА_9 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_10 ,

ВСТАНОВИВ:

23.12.2024 до суду надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0000200 від 29.07.2024 по обвинуваченню ОСОБА_3 за ч.3 ст.286-1, ч.1ст. 135 КК України.

Ухвалою судді від 23.12.2024 року по даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання на 25.12.2024 року.

Прокурор ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні висловив міркування щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття та повернення обвинувального акту не вбачає. Розгляд справи здійснювати у відкритому судовому засіданні за участі учасників кримінального провадження.

Потерпіла ОСОБА_5 та її адвокат ОСОБА_11 щодо призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Представник потерпілого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 та законний представник потерпілого ОСОБА_9 не заперечували щодо закриття підготовчого засідання та призначення справи до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачена ОСОБА_3 та її захисник ОСОБА_10 не заперечували, щодо призначення справи до судового розгляду. Захисник вважав, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України.

Так, судом встановлено, що у ході підготовчого судового засідання підстав для прийняття рішення, передбаченого п. п. 1 4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України.

З урахуванням вказаного, вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, суд вважає, що по даному кримінальному провадженню можливо призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.286-1, ч.1ст. 135 КК України, оскільки вказане кримінальне провадження підсудне Кіцманському районному суду Чернівецької області.

При проведенні підготовчих дій підстав, для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ст. 314 КПК України судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні.

Підстав для закриття провадження, передбачених п.п. 4-8 ч.1 та ч.2 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України немає або повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

Клопотань від учасників судового провадження, які б перешкоджали призначенню справи до судового розгляду, не надходило.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати прокурора, захисника, потерпілих, представників потерпілих та законного представника, а обвинувачену доставити конвойною службою в зал судових засідань.

Щодо скарги в порядку ч.2ст. 303 КПК України

Представник потерпілого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 в підготовчому засіданні подала скаргу в порядку ч.2ст. 303 КПК України, просить суд припинити процесуальний статус потерпілої ОСОБА_5 та не вважати її потерпілою в межах даного кримінального провадження. В обґрунтування пояснила, що ОСОБА_5 являється племінницею померлого, тобто не є ані близьким родичем померлого ОСОБА_12 , ані членом його сім`ї, а також їй не завдано жодної шкоди внаслідок злочину. Орган досудового слідства неправомірно надав останній статус потерпілої, а тому наявні підстави для припинення такого її статусу. Син померлого неповнолітній ОСОБА_7 , являється потерпілим від злочину.

Законний представник неповнолітнього потерпілого ОСОБА_9 підтримала заявлену скаргу.

При цьому, ОСОБА_13 пояснила, що смертю дядька ОСОБА_12 їй завдано шкоду, вона являється потерпілою в кримінальному провадженні , заперечила щодо скарги. Дядько проживав з нею, вона дбала та піклувалась про нього.

Прокурор ОСОБА_4 пояснив, що в якості потерпілої в кримінальному провадженні була залучена спершу ОСОБА_14 сестра померлого, яка проживає за кордоном, а тому за її клопотанням залучили її дочку, племінницю померлого, ОСОБА_5 . В органу досудового слідства не було відомостей щодо інших родичів чи членів сім`ї померлого ОСОБА_12 . Вже майже на завершені досудового слідства із заявою звернувся син померлого ОСОБА_7 , якого також залучили в якості потерпілого, оскільки кількість потерпілих в кримінальному провадженні не обмежена КПК. Вважає правомірним участь в справі потерпілої ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_10 вважав що припинення процесуального статусу потерпілої ОСОБА_5 є правомірний в даній ситуації.

Суд, вислухавши доводи сторін, встановив наступне.

Стаття 303 КПК України передбачає, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Оскільки в цій нормі та інших нормах КПК не розкриваються поняття «інші» стосовно об`єктів оскарження, то таким чином, до них можна віднести будь-які рішення, дії чи бездіяльність прокурора чи слідчого, за винятком тих, що зазначені у ч.1 ст.303 КПК України та випадку, передбаченого ч.3 ст.303 КПК України.

З огляду на те, що у статтях 314-316 цього Кодексу не передбачено особливого порядку розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора у підготовчому провадженні, такий розгляд має відбуватись за загальними правилами, визначеними саме в цих статтях КПК України.

Отже, в частині 3 статті 314 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, які може прийняти суд за наслідками проведення підготовчого судового засідання.

В підготовчому судовому засіданні суд не може вирішити питання дослідження письмових матеріалів кримінального провадження, щоб пересвідчитись в правомірності чи неправомірності дій органу досудового слідства. Це можливо лише на стадії проведення судового слідства.

Крім того, як заявила представник ОСОБА_8 в судовому засіданні, в Чернівецькому апеляційному суді відкрито провадження за її апеляційною скаргою на рішення слідчого судді Кіцманського районного суду від 17.12.2024 року про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_9 в інтересах ОСОБА_7 про скасування постанови слідчого про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_9 щодо відмови ОСОБА_5 у визнанні потерпілою та зобов`язати слідчого винести постанову про відмову ОСОБА_5 у визнанні потерпілою. А отже дане питання буде предметом перевірки в апеляційні інстанції.

Таким чином усі питання, пов`язані з оцінкою наданих сторонами доказів відбувається на стадії судового розгляду, під час з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, а не в підготовчому судовому засіданні, у зв`язку з чим заявлена скарги представника потерпілого щодо припинення статусу потерпілої ОСОБА_5 в кримінальному провадженні не підлягає задоволенню.

Щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Разом з тим, чинні норми КПК України передбачаються право суду вирішувати питання в підготовчому судовому засіданні, щодо продовження заходів забезпечення кримінального провадження в тому числі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Реалізація такого права судом можлива за наявності клопотання прокурора або інших учасників судового розгляду, що відповідає принципу незалежності та безсторонності суду.

В підготовчому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 , строком на 60 днів без визначення розміру застави, строк якого спливає 26.12.2024 року. На думку прокурора наявні ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, адже ОСОБА_3 обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, вчинила кримінальне правопорушення у стані сильного алкогольного сп`яніння, а тому вона може переховуватися від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. У зв`язку із чим просить продовжити обвинуваченій раніше запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів без визначення розміру застави.

Потерпіла ОСОБА_5 та її представник ОСОБА_6 погоджувались з доводами прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 , оскільки наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Законний представник потерпілого ОСОБА_7 - ОСОБА_9 та представник потерпілого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 при вирішенні даного питання посилались на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_10 заперечив щодо задоволення клопотання, звертав суду увагу на наявність стійких соціальних зв`язків в обвинуваченої, позитивні характеристики за місцем проживання, наявність у неї малолітньої дитини віком 4 років, яку виховує самостійно та яку не бачила останні 6 місяців, так як утримується під вартою. Крім того пояснив, що заявлені прокурором ризики є необґрунтованими, спростовуються матеріалами кримінального провадження, адже ОСОБА_3 добровільно надавала покази на досудовому слідстві, брала участь в слідчому експериментів, сприяла досудовому слідстві, шкодує про вчинене, вже на протязі 6 місяців утримується під вартою та за цей час зробила для себе висновки. Просив визначити розмір застави при продовженні запобіжного заходу.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала доводи захисника.

Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 31.07.2024 підозрюваній ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави до 28.09.2024 включно, який ухвалою слідчого судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 26.09.2024 продовжено до 29.10.2024 включно без визначення розміру застави. В подальшому ухвалою слідчого судді від 28.10.2024 строк продовжено до 26.12.2024 року.

При вирішенні заявленого клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 , суд враховує вимоги ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення .

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Європейський Суд з прав людини в своїй прецедентній практиці вказав на те, що в розумінні Конвенції є обґрунтованою підозрою. Зокрема, для обґрунтованої підозри повинні бути факти або інформація, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин (п. 175, справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Так, з матеріалів доданих до клопотання, вбачається, що зазначені у клопотанні обставини вчинення кримінальних правопорушень можуть мати місце і підтверджуються на даному етапі достатньою сукупністю даних та доказів.

23.12.2024 прокурор до суду звернувся вже із обвинувальним актом відносно ОСОБА_3 за ч.3ст.286-1 , ч.1ст.135 КК України.

Оскільки в підготовчому судовому засіданні не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає причетність ОСОБА_3 до вчинення злочинів, обвинувачення , в якому їй пред`явлено та перебуває на розгляді суду, а дане є достатнім для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Суд також вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому обвинуваченій ОСОБА_3 слід продовжити строк дії раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому враховує те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за ч.3ст. 286-1 КК України, а також і нетяжкого за ч.1ст. 135 КК , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілого, якого залишила без допомоги, після чого з місця події одразу поїхала та знову вчинила ДТП. Санкція статей передбачає безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі. Суд враховує дані про особу обвинуваченої, наявність на її утриманні малолітньої дитини, 2020 р.н., яка перебувала з матір`ю в автомобілі в момент ДТП, а тому вважає, що продовжують існувати ризики, заявлені прокурором за п.п.1,3,5 ч.1ст. 177 КПК України.

Отже, дослідивши клопотання прокурора та вислухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування відносно обвинуваченої ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідно до ухвали суду не перестали існувати, а тому підстав для застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у судовому засіданні встановлено не було.

При цьому, судом враховано вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу обвинуваченої ОСОБА_3 та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі, а тому суд не вбачає ґрунтовних підстав для можливості застосування іншого запобіжного заходу, альтернативного триманню під вартою, як такого, що недостатній для запобіганню ризиків та забезпеченню виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи вимоги п. 1 ч.4 ст. 183 КПК України, суд вважає правильним не визначати розмір застави ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке спричинило смерть людини.

Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.177, 178, 182, 196 197, 314, 315, 316, 370, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000200 від 29.07.2024 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.3 ст.286-1, ч.1ст. 135 КК України, суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні на 06 січня 2025 року о 12:00, у приміщенні Кіцманського районного суду Чернівецької області, що розташований за адресою: вул. Незалежності, 48 м. Кіцмань, Чернівецька область.

У судове засідання викликати прокурора, захисника, потерпілих та їх представників, законного представника потерпілого. Конвойною службою ГУНП в Чернівецькій області доставити обвинувачену ОСОБА_3 в зал судового засідання.

Відмовити в задоволенні скарги представника потерпілого ОСОБА_8 , законного представника ОСОБА_9 , подану в порядку ч.2 ст. 303 КПК України, про припинення процесуального статусу потерпілої ОСОБА_5 .

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 22 лютого 2025 року включно без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення у частині продовження строку тримання під вартою, в решті ухвала оскарженню не підлягає.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду у частині продовження строку тримання під вартою не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1