УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Степанки Черкаського району Черкаської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, працюючого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 25.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000041,

установив:

16.04.2025 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вх. № 37745) клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 25.01.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000041.

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 зазначила про таке.

Слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000041 від 25.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюють прокурори відділу Київської міської прокуратури.

За версією органу досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в організації несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, що призвело до витоку, під час дії воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в організації несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, що призвели до витоку та підробки інформації, під час дії воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у підробленні офіційних документів, які посвідчуються приватним нотаріусом, і які надають права, з метою їх використання іншою особою, а також збут таких документів, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у підробленні офіційних документів, які посвідчуються приватним нотаріусом, і які надають права, з метою їх використання іншою особою, а також збут таких документів, вчинені повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358 КК України.

15.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України.

На думку слідчого, обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 у повному обсязі підтверджується сукупністю доказів, здобутих у спосіб, встановлений кримінальним процесуальним законодавством.

Крім того, слідчий звертає увагу слідчого судді на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас слідчий у клопотанні зазначає, що застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не зможе в повній мірі запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 16.04.2025 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання слідчого та просила його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, оскільки вважає повідомлену підозру необґрунтованою. Крім того, зазначені у клопотанні слідчого ризики, на її думку відсутні та не доведені прокурором у судовому засіданні. Просила відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення клопотання слідчого без задоволення, виходячи з такого.

У судовому засіданні встановлено, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000041 від 25.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюють прокурори відділу Київської міської прокуратури.

15.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 361, ч. 3 ст. 358 КК України КК України.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З урахуванням письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на цей час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність останнього до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Разом із цим, слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

При цьому, оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Слід зазначити, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Водночас матеріали клопотання не містять доказів про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, зокрема можливості підозрюваного перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки будь-якими достатніми та належними документами, долученими до клопотання, зазначений ризик не підтверджуються, а його існування не знайшло свого підтвердження під час розгляду клопотання слідчого, тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

З огляду на вказане, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, його віку та стану здоров`я, майнового стану, міцності його соціальних та сімейних зв`язків, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення. Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

У зв`язку із зазначеним, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, із покладенням на останнього таких обов`язків, а саме: прибувати на кожну вимогу до суду, слідчого, прокурора; не відлучатися із міста Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора, суду; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; тздати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти), які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Водночас, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 180, 193, 194, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбаченні ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки, а саме:

- прибувати на кожну вимогу до суду, слідчого, прокурора;

- не відлучатися із міста Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти), які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити термін дії покладених на підозрюваного обов`язків в межах строку досудового розслідування, до 15 червня 2025 року.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покладається на слідчого, а з моменту надходження справи до суду - на прокурора.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_7