Справа № 357/4267/25
У Х В А Л А

про арешт грошових коштів

01 квітня 2025 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у закритому судовому засіданні, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт на грошові кошти, у кримінальному провадженні № 0000696, яке внесене до ЄРДР 18 березня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

У С Т А Н О В И В:

у поданому клопотанні, прокурор ОСОБА_3 просила:

- накласти арешт кошти, які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 в АТ «Райффайзен Банк», який належить ФОП « ОСОБА_4 » (ЄРДПОУ НОМЕР_2 ) (на банківський рахунок), з метою всебічного, повного і об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, встановлення осіб, які його вчинили, забезпечення можливості відшкодування завданих збитків та збереження електронної слідової інформації;

- клопотання розглянути без виклику осіб, у яких у володінні знаходиться вказаний рахунок.

Згідно з цим клопотанням, досудовим розслідуванням установлено, що 17 березня 2025 року близько 17:30 год. невстановлена особа, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку коштів з рахунку ТОВ «Укр Міськ Ліфт» в сумі 187 640 гривень, які перераховані на належний ФОП « ОСОБА_4 » банківський рахунок НОМЕР_1 , який обслуговує АТ «Райффайзен Банк», як оплата за товар по рахунку № 90 від 17 березня 2025 року.

Крім цього, 17 березня 2025 року близько 17:30 год. невстановлена особа, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку коштів з рахунку ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» в сумі 740 789 гривень, які перераховані на належний ФОП « ОСОБА_4 » банківський рахунок НОМЕР_1 , який обслуговує АТ «Райффайзен Банк», як оплата за товар по рахунку № 90, 93, 97 від 17 березня 2025 року.

Вказане підтверджується показаннями представників потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

За дорученням слідчого, працівники Департаменту кіберполіції Національної поліції установили, що ФОП « ОСОБА_4 » вивів кошти з рахунку НОМЕР_1 на інший, який належить ОСОБА_7 .

Крім цього, ФОП « ОСОБА_4 перерахував кошти на свої рахунки в АТ «БАНК АЛЬЯНС», АТ «БАНК ПУМБ», ТОВ «НОВА ПЕЙ», АТ «А-БАНК».

Грошові кошти в безготівковій формі, які знаходяться на рахунку НОМЕР_1 , належному ФОП « ОСОБА_4 » в сумі 187 640 гривень та 740 789 гривень визнані речовими доказами.

Отож, є достатньо підстав вважати, що належний ФОП « ОСОБА_4 » використовується з метою вчинення кримінального правопорушення та зберіг сліди або відомості, що можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадженні, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на нього.

Вказане необхідно, з метою припинення можливої протиправної діяльності невстановлених досудовим розслідуванням осіб та щоб запобігти можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

За правилами ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядав клопотання прокурора без виклику власниці банківського рахунку - ФОП « ОСОБА_4 », оскільки він дізнавшись про його розгляд, може зняти або перерахувати грошові кошти, що унеможливить виконання ухвали.

На підставі п. 4 ч. 2 ст. 27 КПК України, слідчий суддя провів закритий розгляд, з метою збереження таємниці слідства.

У судовому засіданні, прокурор ОСОБА_3 підтримала подане клопотання, за підстав та обставин наведених у ньому.

Слідчий суддя заслухавши прокурора, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, дійшов до висновку, про необхідність накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 , який обслуговується АТ «Райффайзен Банк» (код в ЄРДПОУ 14305909), що належать ФОП « ОСОБА_4 » (ЄРДПОУ НОМЕР_2 ), в межах суми 928 429 гривень.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року № 2121-III, арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року № 2121-III, зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.

Отже, викладені норми свідчать, що арешт у кримінальному провадженні може буде накладений на гроші та цінності, які знаходяться на банківському рахунку, а не безпосередньо на нього.

Вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

До того ж, на виконання вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя має перевірити:

- чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- чи потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- чи може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Вирішуючи клопотання в межах заявлених вимог, слідчий суддя установив, що 18 березня 2025 року за заявою ОСОБА_5 внесені відомості до ЄРДР про кримінальне провадження № 0000696, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Із копії заяви ОСОБА_5 від 18 березня 2025 року, з`ясовано, що він директор ТОВ «Укр Міськ Ліфт» просив притягнути до відповідальності невідому особу, яка 17 березня 2025 року викрала належні ТОВ «Укр Міськ Ліфт» грошові кошти в сумі 187 640 гривень, які знаходилися на банківському рахунку НОМЕР_3 .

Своєю чергою, з копії заяви ОСОБА_6 від 18 березня 2025 року, з`ясовано, що він директор ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» просив притягнути до відповідальності невідому особу, яка 17 березня 2025 року викрала належні ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» грошові кошти в сумі 740 789 гривень, які знаходилися на банківському рахунку НОМЕР_4 .

З копії протоколу допиту представника потерпілого ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» ОСОБА_6 від 25 березня 2025 року з`ясовано, що він 18 березня 2025 року прибув на робоче місце і дізнався, що в нього заблокований електронний ключ до клієнту банку «ОТП». Для з`ясування причин цього вони зателефонували до банку, де їм повідомили, що змінений пароль входу в електронний кабінет, це їх здивувало, оскільки вони цього не робили. Після відновлення доступу з`ясовано, що були проведені три транзакції з їх рахунку на рахунок ФОП « ОСОБА_4 » НОМЕР_5 , як оплата за рахунком № 97 від 17 березня 2025 року в сумі 349 990 гривень, № 90 від 17 березня 2025 року в сумі 342 090 гривень, № 93 від 17 березня 2025 року в сумі 48 709 гривень.

Вказані транзакції підтверджені копією виписки по рахунку.

З протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 25 березня 2025 року з`ясовано, що вона є бухгалтером ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ». 17 березня 2025 року вона була на робочому місці, останнє платіжне доручення вносила о 17:06 год. на рахунок ПП «СТРИТБИЛД». Після цього доступ до електронного кабінету вона вимкнула і пішла додому. 18 березня 2025 року вона виявила, що не може здійснити вхід до своїх електронних кабінетів, зателефонувавши в банк, вона дізналася, що 17 березня 2025 року змінений пароль входу до електронних кабінетів. Відновивши доступ вона виявила три транзакції з рахунку ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» на рахунок ФОП « ОСОБА_4 » НОМЕР_5 , як оплата за рахунком № 97 від 17 березня 2025 року в сумі 349 990 гривень, № 90 від 17 березня 2025 року в сумі 342 090 гривень, № 93 від 17 березня 2025 року в сумі 48 709 гривень

З протоколу допиту представника потерпілого ТОВ «Укр Міськ Ліфт» ОСОБА_5 від 25 березня 2025 року з`ясовано, що він 18 березня 2025 року прибув на робоче місце і дізнався, що в нього заблокований електронний ключ до клієнту банку «ОТП». Для з`ясування причин цього вони зателефонували до банку, де їм повідомили, що змінений пароль входу в електронний кабінет, це їх здивувало, оскільки вони цього не робили. Після відновлення доступу з`ясовано, що була проведена транзакція з їх рахунку на рахунок ФОП « ОСОБА_4 » НОМЕР_5 , як оплата за рахунком № 90 від 17 березня 2025 року на суму 187 640 гривень.

Вказана транзакція підтверджена копією виписки по рахунку.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним, що могло мати місце кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України предметом якого стали грошові кошти потерпілих ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» та ТОВ «Укр Міськ Ліфт».

Також, слідчий суддя дійшла висновку, що грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_5 в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З копії виписки по рахунку, які надані представниками ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» та ТОВ «Укр Міськ Ліфт» з`ясовано, що грошові кошти з їх рахунку, перераховані на рахунок НОМЕР_5 в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», який належить ФОП « ОСОБА_4 ».

Отож, вказане свідчить, що грошові кошти потерпілих, можуть знаходитися на банківському рахунку ФОП « ОСОБА_4 », який обслуговується АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», номер НОМЕР_5 .

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що грошові кошти, які є предметом кримінального правопорушення і на які прокурор просить накласти арешт відповідають ознакам речового доказу, які визначені ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя погоджується, що іншим чином, аніж шляхом накладення арешту на грошові кошти на банківському рахунку НОМЕР_5 , забезпечити збереження цих речових доказів неможливо, оскільки вони можуть бути зняті, або перераховані на інший рахунок.

Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий спосіб втручання у право власності ФОП « ОСОБА_4 », а наслідки для нього, які настануть внаслідок арешту є виправданими, оскільки як встановлено вище, останні грошові кошти можуть бути предметом кримінального правопорушення, яке вчинене стосовно потерпілих ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» та ТОВ «Укр Міськ Ліфт».

У даному випадку необхідність виконання завдання кримінального провадження, зокрема захист особи від кримінальних правопорушень та забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування переважають приватний інтерес ФОП « ОСОБА_4 »

Отож, виходячи з викладеного, враховуючи розмір грошових коштів, які перераховані на рахунок ФОП « ОСОБА_4 », розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, застосовуючи найменш обтяжливий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає за необхідне: накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 , який обслуговується АТ «Райффайзен Банк» (код в ЄРДПОУ 14305909), що належать ФОП « ОСОБА_4 » (ЄРДПОУ НОМЕР_2 ), в межах суми 928 429 гривень.

Слідчий суддя відмовляє в накладенні арешту на усі грошові кошти на банківському рахунку належному ФОП « ОСОБА_4 » оскільки не було доведено, що вони в повному обсязі здобуті кримінально протиправним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення стосовно ТОВ «УКРМІСЬКЛІФТ» та ТОВ «Укр Міськ Ліфт».

Отож, керуючись ст. 170-175, 309-310 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт на грошові кошти, - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 , який обслуговується АТ «Райффайзен Банк» (код в ЄРДПОУ 14305909), що належать ФОП « ОСОБА_4 » (ЄРДПОУ НОМЕР_2 ), в межах суми 928 429 (дев`ятсот двадцять вісім чотириста двадцять дев`ять) гривень.

В іншій частині відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала виконується негайно слідчим, прокурором.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1