Справа № 127/1-2/1999
УХВАЛА

26 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

перевіривши матеріали заяви засудженого ОСОБА_4 про перегляд вироку Вінницького обласного суду від 16.06.1999 та ухвали Верховного Суду України від 25.05.2000 за виключними обставинами,

УСТАНОВИЛА:

До Вінницького районного суду Вінницької області на підставі ухвали Вінницького апеляційного суду від 19.11.2024 надійшла заява засудженого ОСОБА_4 про перегляд вироку Вінницького обласного суду від 16.06.1999 та ухвали Верховного Суду України від 25.05.2000 за виключними обставинами.

Оглянувши подану заяву, колегія суддів встановила, що вказана заява подана без дотримання вимог ст. 462 КПК України, з огляду на що суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 5 ст. 462 КПК України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами подається в письмовій формі. У заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: найменування суду, до якого подається заява про перегляд; прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає заяву, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими або виключними обставинами подається заява; обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду; клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 459 цього Кодексу; клопотання про поновлення строку подання заяви; перелік документів та інших матеріалів, які додаються. Заява підписується особою, яка її подає. Якщо заяву подає захисник, представник потерпілого, то до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу. До заяви додаються копії заяви в кількості, необхідній для їх надіслання сторонам кримінального провадження та іншим учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на особу, яка тримається під вартою. Особа, яка подає заяву, має право додати до неї документи або копії документів, які мають значення для кримінального провадження і не були відомі на час ухвалення судового рішення.

При цьому, КПК України встановлені строки для подання заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами (ч. 5 ст. 461 КПК України).

Але перевірити подану заяву на відповідність вищевказаним вимогам суд позбавлений можливості з наступних підстав.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Положеннями ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч. 6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. Частинами 1, 2 ст. 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Відповідно до частини першої статті 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

У ч. 1 ст. 29 КПК України теж регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч. 3 ст. 29 КПК України).

Тобто згідно з Конституцією України, КПК України і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

При цьому, передбачена чинним законодавством України вимога щодо подання документів (у тому числі апеляційних і касаційних скарг) українською мовою не є перешкодою у доступі до правосуддя та не звужує права учасників провадження за мовною ознакою, оскільки процесуальним законодавством гарантовано право учасників провадження щодо користування ними в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Так, процесуальним законодавством України, а саме п. 18 ч. 3 ст. 42 КПК України, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений має право користуватися рідною мовою, отримувати копії процесуальних документів рідною або іншою мовою, якою він володіє, та, в разі необхідності, користуватися послугами перекладача за рахунок держави. Засуджений має права обвинуваченого, передбачені ст. 42 цього Кодексу, в обсязі, необхідному для його захисту на відповідній стадії судового провадження (ч. 3 ст. 43 КПК).

Тому право осіб (які набули статусу певного учасника судового провадження) на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою вони володіють, є беззаперечним і воно кореспондує обов`язку слідчого судді та суду забезпечити реалізацію такого права, у тому числі за необхідності скористатися послугами перекладача в порядку, передбаченому КПК, що визначено у ч. 3 ст. 29 КПК.

Така реалізація відбувається шляхом залучення перекладача на стадії досудового слідства за рішенням слідчого, прокурора чи слідчого судді, а на стадії судового провадження - суду першої, апеляційної чи касаційної інстанцій.

Залучений у провадженні перекладач має виконувати всі свої обов`язки, визначені ч. 2 ст. 68 КПК, зокрема і здійснювати повний, і правильний переклад пояснень, показань або документів, які надаються підозрюваним, обвинуваченим, засудженим чи іншими учасниками провадження.

Відповідно, реалізуючи своє право на користування в судовому процесі рідною мовою або мовою, якою володіють, а також право на судовий контроль на стадії досудового слідства, чи на оскарження судових рішень в апеляційній (касаційній) інстанції підозрюваний, обвинувачений чи засуджений, які в установленому законом порядку були забезпечені послугами перекладача, вправі звертатися до нього по допомогу для перекладу документів, які готуються на розгляд слідчого судді або суду, за результатами якого може бути розпочато розгляд скарги, у тому числі ухвалено рішення про відкриття апеляційного чи касаційного провадження.

Переклад таких документів надає можливість слідчому судді чи суду з`ясувати наявність в особи, яка звертається, прав на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа і його додатків, адже право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з прав людини від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» (заява № 8863/06)).

При цьому, процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу саме слідчому судді, суду процесуальних документів, переданих на їх розгляд, складених недержавною мовою.

До того ж, до прийняття відповідної заяви до розгляду, слідчий суддя, суд позбавлені можливості постановляти процесуальні рішення, у тому числі щодо залучення перекладача.

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), КПК, законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, частин 1, 2 ст. 14), документи, за результатами перевірки та/або розгляду яких розпочинається судовий розгляд справи, мають бути викладені українською мовою (в перекладі на українську мову).

Така позиція суду відповідає правовій позиції, викладеній Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 19.09.2022 по справі № 521/12324/18.

Оскільки викладення даної заяви іноземною мовою є перешкодою у виконанні судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом, а саме встановити її зміст та перевірити на відповідність ст. 462 КПК України, та суд позбавлений процесуальної можливості розглянути питання про участь перекладача у провадженні до призначення судового засідання щодо розгляду даної заяви.

Та суд звертає увагу, що жодні надані суду матеріали не свідчать про висловлену засудженим потребу в перекладачеві в ході судового розгляду справи щодо нього в 1999 році, він є громадянином України та відомості, що ОСОБА_4 не володіє державною мовою, в матеріалах справи відсутні.

За таких обставин, подана заява має бути викладена українською мовою чи в перекладі на державну мову. Це надасть суду можливість зрозуміти її зміст, перевірити дотримання положень КПК України і визначитися щодо прийняття заяви до провадження.

Натомість викладення скарги іноземною мовою є перешкодою у виконанні судом своїх обов`язків, визначених процесуальним законом.

З огляду на зазначене, подана заява про перегляд вироку за виключними обставинами, якою розпочинається судове провадження з перегляду вироку за виключними обставинами, не може бути прийнята до розгляду без усунення недоліків даної заяви, оскільки повинна бути викладена державною (українською) мовою у відповідності до вимог, передбачених ст. 462 КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 464 КПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу. Копія ухвали невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами й усіма доданими до неї матеріалами.

В своїй ухвалі від 19.11.2024 Вінницький апеляційний суд зазначив, що суд пешої інстанції не був позбавлений можливості вирішити питання про залишення без руху заяви засудженого, надавши йому строк для усунення недоліків у відповідності до ч. 1 ст. 429 КПК України.

Частиною 1 ст. 429 КПК України передбачено, що суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Пунктом 1 частини 3 ст. 429 КПК України передбачено, що касаційна скарга повертається, якщо особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява ОСОБА_4 про перегляд вироку Вінницького обласного суду від 16.06.1999 та ухвали Верховного Суду України від 25.05.2000 за виключними обставинами подана без додержання вимог ст. 462 КПК України, що є перешкодою для вирішення питання про прийняття її до розгляду та призначення судового засідання, колегія суддів, враховуючи правову позицію, викладену Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 19.09.2022 по справі № 521/12324/18, та позицію Вінницького апеляційного суду, викладену в ухвалі від 19.11.2024 про скасування ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 11.10.2024, вважає необхідним подану заяву залишити без руху та заявнику надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити засудженому необхідність усунути недоліки поданої заяви шляхом надання до суду нової редакції заяви про перегляд вироку за виключними обставинами, викладеної державною мовою та з додержанням вимог, передбачених ст. 462 КПК України, строк для усунення недоліків встановити терміном 5 днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 9, 429, 462, 464 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Заяву засудженого ОСОБА_4 про перегляд вироку Вінницького обласного суду від 16.06.1999 та ухвали Верховного Суду України від 25.05.2000 за виключними обставинами залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків поданої заяви, який встановити терміном 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити заявнику, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, заява підлягає поверненню заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_5

Судді:

ОСОБА_6