Справа № 308/5312/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звернення застави у дохід держави у кримінальному провадженні № 0000224, відомості про яке 04.05.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про звернення застави у дохід держави у кримінальному провадженні № 0000224, відомості про яке 04.05.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Разом з тим, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14 березня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Окрім цього, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №259/2022 від 18 квітня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

При цьому, досудовим розслідуванням з`ясовано, що 04 травня 2022 року приблизно о 17 год. 00 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, прагнучи задовольнити особисті потреби за рахунок незаконного вилучення майна, тобто діючи з корисливим мотивом та метою, реалізовуючи раптово виниклий умисел, спрямований на крадіжку, вважаючи, що робить це непомітно для власника та інших осіб, тобто діючи таємно, а саме, проник через незачинені на ключ двері до службового кабінету Малодобронської сільської ради, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де з жіночої сумки, яка знаходилась на столі, незаконно, безоплатно та поза волею власника вилучив належні потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , гаманець марки «Baellerry», ринкова вартість якого становить 205 гривень, з грошовими коштами в ньому у сумі 1000 гривень, а також мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8А» 2/32Gb Ocean Blue, ринкова вартість якого становить 2567 гривень, тобто викрав чуже майно.

Враховуючи викладене, своїми умисними діями ОСОБА_4 заподіяв матеріальну шкоду ОСОБА_5 , на суму 3772 гривень.

04.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України та поміщено до слідчого ізолятору тимчасового тримання. 05.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, поєднаній з проникненням у інше приміщення, в умовах воєнного стану. 06.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням розміру застави у сумі 74430 гривень. Крім того, визначено заставу ОСОБА_4 у розмірі 74430,00 грн, з покладенням наступних обов`язків: прибувати до визначеної службової особи - слідчого, із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. 13.05.2022 вище вказаного громадянина відпущено із арештного дому Закарпатського УВП № 9 у зв`язку із внесенням застави заставодавцем. 20.06.2022 слідчим слідчого відділення відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 було винесено постанову про зупинення досудового розслідування та оголошення в розшук підозрюваного ОСОБА_4 21.09.2022 надано доручення оперативному підрозділу для встановлення перетину державного кордону ОСОБА_4 , згідно відповіді на яке встановлено, що вище вказаний громадянин виїхав за межі України 09.06.2022 року та по теперішній час не повертався. ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років із конфіскацією майна.

На підставі наведеного, просить звернути в дохід держави заставу в розмірі 30 мінімальних заробітних плат, що становить 74430,00 грн, визначену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючому, з загальною середньою освітою, не правопорушення, ОСОБА_7 одруженому, підозрюваному у вчиненні кримінального передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити таке, повідомив, що відомості про заставодавця в матеріалах кримінального провадження відсутні.

Заслухавши позицію прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею у судовому засіданні, слідчим відділенням відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000224, відомості про яке 04.05.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

05.05.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці) в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.05.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням розміру застави у сумі 74430 гривень.

Згідно з витягу БД 2.1 Балог Йозсеф 09.06.2022 об 15:08 перетнув кордон у пункті пропуску «Дзвінкове».

Постановою слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 20.06.2022 постановлено: досудове розслідування у даному кримінальному провадженні зупинити; оголосити розшук підозрюваного ОСОБА_4 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.02.2024 клопотання задоволено. Надано дозвіл на затримання громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.05.2024 клопотання задоволено. Надано дозвіл на затримання громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Внесення за підозрюваного застави іншою особою (заставодавцем) є її добровільним рішенням і свідомими цілеспрямованими діями та згодою нести майнову відповідальність в межах розміру застави за негативну (протиправну) процесуальну поведінку обвинуваченого. Внесення застави може бути здійснене лише на підставі відповідного судового рішення. У такому судовому рішенні зазначаються, зокрема, розмір застави, обов`язки, які забезпечує застава, зважаючи на які вже сам заставодавець оцінює можливість забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та приймає рішення щодо внесення застави. Факт внесення заставодавцем грошових коштів у якості застави свідчить про обізнаність заставодавця із прийнятим судом рішення щодо обвинуваченого та з його змістом.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.

Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 2 статті 8 КПК). У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі Смірнов проти України заява № 3655/02, п. 41 Пономарьов проти України заява № 3236/03).

Таким чином, слідчий суддя робить висновок, що у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава, суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності звернути заставу (її частину) в дохід держави.

Згідно ч. 9 ст. 182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Абзацом 3 ч. 4 ст. 202 КПК України визначено, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Разом з тим, прокурором до матеріалів клопотання не додано платіжного доручення, згідно з якого заставодавцем було внесено заставу за ОСОБА_4 , а також відомостей про заставодавця, що позбавляє суд можливості вирішення питання з дотриманням ч. 9 ст. 182 КПК України.

Як визначено у ст. 203 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У частині 7 ст. 194 КПК України визначено, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. В разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Таким чином, застава як запобіжний захід діє до її припинення в порядку ст. 203 КПК України чи скасування цього запобіжного заходу.

Крім того, з аналізу ст. ст. 176, 182, 194 КПК України, питання про звернення застави в дохід держави розглядається так само, як і питання про застосування запобіжного заходу, зокрема, тримання під вартою. Неприбуття належним чином повідомлених підозрюваного, його захисника, заставодавця, не перешкоджає розгляду клопотання.

Однак в даному випадку відсутня об`єктивна можливість повідомити підозрюваного, заставодавця, який ймовірно не співпадає з підозрюваним, про дату, час та місце судового розгляду, оскільки він переховується від органу досудового розслідування. Також відсутні інші учасники провадження, зокрема, захисник підозрюваного, заставодавець.

Зазначені обставини унеможливлюють розгляд цього клопотання та звернення застави в дохід держави.

У разі звернення застави слідчий суддя повинен одночасно вирішити питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу, що наразі зробити не вбачається можливим за відсутності підозрюваного.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість задоволення клопотання прокурора про звернення застави у дохід держави.

У зв`язку з наданням судді ОСОБА_1 днів відпочинку з 21.11.2024 по 25.11.2024 згідно з наказами голови суду, повний текст ухвали проголошується у перший наступний робочий день - 26.11.2024.

Керуючись ст.ст.42,131,177,182,188,194 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звернення застави у дохід держави у кримінальному провадженні № 0000224, відомості про яке 04.05.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 26 листопада 2024 року.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1