Справа № 303/6544/24
Провадження № 1-кс/303/981/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

08 серпня 2024 року м.Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 1 Мукачівського районного управління поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000429 від 05.08.2024 року,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ ВП № 1 Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 08.08.2024 року звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000429 від 05.08.2024 року.

Дане клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183,184 КПК України.

Підозрюваний доставлений в судове засідання, копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, отримав 08 серпня 2024 року, що підтверджується його особистим підписом. Повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено 07.08.2024 року о 15:35 год., що підтверджується його особистим підписом.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що ОСОБА_5 05.08.2024 близько 02 години 20 хвилин, за попередньою змовою із ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх карність та настання суспільно небезпечних наслідків, з метою відкритого заволодіння чужим майном, проникли на територію дворогосподарства по АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і згідно з розробленого спільного плану ОСОБА_5 переконав ОСОБА_8 вийти до виходу з двору, а в цей час ОСОБА_7 проник до спальної кімнати будинку, звідки умисно, відкрито викрав сумку марки «Silvia rosa» ОСОБА_8 , вартістю 305 гривень, з гаманцем у ній марки «ST Leather ST014», вартістю 545 гривень 59 копійок, в якій знаходилось 30000 гривень, 12000 доларів США, які за курсом НБУ на 05.08.2024 (41.225 грн до одного долара) складали 494700 гривень, 20000 угорських форинтів, які за курсом НБУ на 05.08.2024 (11,2495 форинтів до одної гривні) складали 1777,86 гривень, павербанк марки Trust Primo Eco 20000 mAh, чорного кольору, бувший у використанні, вартістю 454 гривень 50 копійок, чим завдали потерпілій ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 527 752,3 гривень, а також відкрито заволоділи сумкою «Lanetti» ОСОБА_9 , вартістю 359 гривень 50 копійок із його особистими документами

07.08.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України і його вина підтверджується здобутими в ході досудового слідства доказами.

Відповідно, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, він усвідомлює неминучість призначення йому покарання за вчинений злочин у випадку доведення його вини в суді, а тому може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, будь-яким чином впливати на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні, що перешкодить кримінальному провадженню.

Необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлена тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вказаним нижче ризикам, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого, свідка у вказаному кримінальному провадженні; переховуватися від органу досудового слідства, так як він 29.01.2024 Мукачівським міськрайонним судом засуджений за вчинення кримінального» проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України до штрафу, вчинив новий злочин при непогашеній судимості; може продовжити злочинну діяльність, так як будучи судимим 29.01.2024 за зберігання наркотичних засобів він на шлях виправлення не став, вчинив це кримінальне правопорушення, а також знову зберігав листя коноплі та вирощував кущі коноплі, які виявлені в у ході обшуку його помешкання.

В зв`язку з наявністю вказаних ризиків слідчий вважає, що до ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, пояснили, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, всі викладені в клопотанні обставини відповідають дійсності та є підстави для тримання під вартою. Підозрюваний вже раніше судимий, однак продовжує злочинну діяльність, а тому інший запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, просив не позбавляти його волі, застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він свою вину визнає. При цьому пояснив, що вказана в підозрі сума викрадених коштів не відповідає дійсності, фактично ними було викрадено у потерпілої значно меншу суму. Він одружений, має малолітню дитину, хоча дружина з дитиною проживають окремо.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , також заперечив проти задоволення клопотання, просив застосувати до його підзахисного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В обґрунтування своєї позиції посилається на те, що прокурором доведено наявність тільки одного ризику, а саме можливість вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, оскільки він дійсно раніше судимий. Однак, за наявності лише цього ризику підозрюваному достатньо обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Інші ризики, на які посилається прокурор, є недоведеними, як і не доведено неможливість обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Також органом досудового розслідування не доведено суму завданої потерпілій матеріальної шкоди, а тому необґрунтованою є вимога щодо визначення вказаного в клопотанні розміру застави.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, включаючи витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчого, позицію підозрюваного та захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з яким обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В судовому засіданні прокурор довів наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років та достатні підстави вважати, що існують ризики: переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків щодо зміни їх показів на досудовому слідстві або судовому розгляді, а наявна підозра у вчиненні злочину в умовах воєнного стану, може стати вагомим інструментом залякування; вчинити інше кримінальне правопорушення, може знищити або спотворити докази вчинення злочину.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1,3 та 5 ч.1 ст.177 КПК та не підлягає розширеному тлумаченню.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Наданими слідчим до клопотання матеріалами доводиться наявність фактів, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться ОСОБА_5 , міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 186 КК України, за яким йому повідомлено підозру.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваних злочинів; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Прокурором та слідчим у клопотанні і судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10-ти років та наявність кількох ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти власності, а тому існують ризики, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків щодо зміни їх показів на досудовому слідстві або судовому розгляді; вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст. 176 КПК України, не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, також в судовому засіданні не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Отже, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, альтернативні (більш м`які) запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного, а тому наявна необхідність застосування такої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою із визначенням строку у межах шістдесяти днів, відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України.

Згідно ч.3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним/обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги ч.4 ст. 185 КПК України, зокрема обставини кримінального провадження, суму завданої потерпілій матеріальної шкоди, фінансову можливість підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу відповідно до п. 2 ч.5 ст.182 КПК України 530 000 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст. 194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 198, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського районного управління поліції лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , громадянина України, не працюючого, раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб - по 04 жовтня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в сумі 530 000 грн.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення ним застави у визначеному розмірі він підлягає звільненню з під варти і з того моменту буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення ОСОБА_5 застави, покласти на нього на строк до 04 жовтня 2024 року наступні обов`язки:

1. прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першим викликом;

2. не спілкуватися та не впливати іншим чином на потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , свідка ОСОБА_10 ;

3. здати органу досудового розслідування на зберігання паспорти для виїзду за кордон..

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Іван КОТУБЕЙ