Справа № 308/5446/14-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001303 від 03.08.2013, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 188-1 КК України, про застосування до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської обласні із клопотанням у кримінальному провадженні №0001303 від 03.08.2013, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 188-1 КК України, про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивовано тим, що:

вході слідства місце перебування гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 встановлено не було, слідчим ОСОБА_5 . 08.11.2013 ОСОБА_4 заочно повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про що на його поштову адресу надіслано лист з копією повідомлення про підозру,після чого 11.11.2013 ОСОБА_4 було оголошено в розшук, а досудове слідство в справі зупинено на підставі ст.280 ч.1 п.2 КПК України. Окрім цього слідчим ОСОБА_5 . 30.04.2014 ОСОБА_4 заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-1 КК України, про що на його поштову адресу надіслано лист з копією повідомлення про підозру,після чого 30.05.2014 ОСОБА_4 було оголошено в розшук, а досудове слідство в справі зупинено на підставі ст.280 ч.1 п.2 КПК України.

Разом з цим, враховуючи наявність в матеріалах кримінального провадження відомостей про те, що 03.05.2013 підозрюваний ОСОБА_4 здійснив перетин державного кордону України, через пункт пропуску «Лужанка» та виїхав до Угорщини, то слідчим ОСОБА_3 17.07.2024 було винесено постанову про оголошення у міжнародний розшук громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи засудженим 31.01.2013 року Ужгородським міжрайонним судом Закарпатської області за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, але на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком на 3 роки та ст. 76 п. 4 КК України на останнього покладено обов`язок - періодично з`являтись для реєстрації в орган кримінально-виконавчої системи на шлях виправлення не став, а вчинив нове кримінальне правопорушення при наступних обставинах, а саме:

Так, в період часу з 20.06.2013 по 08.07.2013, ОСОБА_4 , шляхом обману та зловживанням довірою, під приводом оформлення документів на спадщину, яка мала бути доставлена кур`єрською доставкою в м. Будапешт із африканської країни Ганна в сумі 9 мільйонів доларів США, умисно, з корисливих спонукань, з метою заволодіння грошовими коштами громадянина ОСОБА_6 , перебуваючи в Угорській республіці, а саме в м. Будапешт, надаючи останньому копії відповідних документів, в яких було показано розмір спадщини та певну суму необхідну для оплати певних декларацій, заволодів у останнього грошовими коштами 20.06.2013 в сумі 70 000 доларів США, які в еквіваленті до національної гривні, станом на 20.06.2013 складають 799 грн. за 100 доларів США, на загальну суму 559300 грн., надавши відповідну розписку про отримання даної суми в борг, після чого, продовжуючи свій злочинний шлях з єдиним умислом на заволодіння грошовими коштами гр. ОСОБА_6 , 28.06.2013 знову отримав 96 000 доларів США, які в еквіваленті до національної гривні, станом на 28.06.2013 складають 799 грн. за 100 доларів США, на загальну суму 767040 грн., надавши відповідну розписку про отримання даної суми в борг, після чого, продовжуючи свій злочинний шлях з єдиним умислом на заволодіння грошовими коштами гр. ОСОБА_6 02.07.2013 знову отримав 46 000 доларів США, які в еквіваленті до національної гривні, станом на 02.07.2013 складають 799 грн. за 100 доларів США, на загальну суму 367540 грн., надавши відповідну розписку про отримання даної суми в борг, після чого, продовжуючи свій злочинний шлях з єдиним умислом на заволодіння грошовими коштами гр. ОСОБА_6 , 08.07.2013 знову отримав 86 000 доларів США, які в еквіваленті до національної гривні, станом на 08.07.2013 складають 799 грн. за 100 доларів США, на загальну суму 687140 грн., надавши відповідну розписку про отримання даної суми в борг. В подальшому гр. ОСОБА_7 .1. уникає зустрічі із гр. ОСОБА_6 та відмовляється повертати отримані ним грошові кошти, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на суму 2381020 (два мільйона триста вісімдесят одна тисяча двадцять) гривень.

Окрім цього встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи директором та власником приватного підприємства «Фізер і К» та маючи у своєму користуванні будівлю в АДРЕСА_2 , з корисливою метою та усвідомлюючи протиправний характер своїх дій самовільно підключився до електроустановок електричної мережі «Закарпаттяобленерго» без укладення на це відповідного договору та без використання приладів обліку, які являються обов`язковими при використанні та споживанні електроенергії, про що було складено відповідний Акт від 06.11.2007 працівниками Ужгородського РЕМ, що являється структурним підрозділом ПАТ «Закарпаттяобленерго».

Своїми діями ОСОБА_4 спричинив ПАТ «Закарпаттяобленерго» шкоди у великих розмірах, а саме 103764,47 гривень.

У ході розслідування відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України гр. ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 188-1 КК України, про що на його поштову адресу надіслано листи з копіями повідомлень про підозру.

Водночас при відвідуванні житла та опитуванні осіб, які з ним проживають установлено, що підозрюваний за місцем проживання не з`являється, його місце перебування невідоме, в зв`язку з чим підозрюваного ОСОБА_4 , було оголошено в розшук.

Сторони про дату та час розгляду клопотання повідомлені належним чином.

В судове засідання не з`явився прокурор.

Підозрюваний в судове засідання не з`явися та його явка не забезпечена.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити : 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; ) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 186 КПК України, клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 187 КПК України, слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

У разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була.

Розгляд клопотання слідчого, відповідно до вимог КПК України, було призначено на 18.07.2024, однак на розгляд клопотання не з`явився підозрюваний.

Згідно з ч.1 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

До загальних засад кримінального судочинства відносяться згідно з положеннями ст. 7 КПК України, зокрема, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; публічність; диспозитивність й розумність строків.

Так, згідно з ч.6 ст.22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.1, 3 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За змістом ч.1,2 ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Крім того, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Серед критеріїв для визначення розумності строків кримінального провадження є, зокрема (ч.3 ст.28 КПК України) специфіка процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування, поведінка учасників кримінального провадження, спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Також, слідчий суддя наголошує із посиланням на ч.2 ст.131 КПК України, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Серед них, поряд із запобіжними заходами, окремо визначені зазначеною нормою й виклик слідчим, прокурором. При цьому, загальні підстави для застосування заходів забезпечення визначені ст.132 КПК України, зокрема, таке застосування не допускається, якщо не буде доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Слідчий суддя виходить з того, що відповідно до ч.1 ст.186 КПК України клопотання про застосування запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний перебуває на свободі.

Судом вжиті всі можливі заходи для забезпечення явки особи та встановлення дійсної причини її відсутності, а також створено всі необхідні умови для організації своєчасного розгляду справи.

Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 187 КПК України, слідчий суддя, суд після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

У разі неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, обвинуваченого, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою, або ухвалу про дозвіл на його затримання з метою приводу, якщо ухвала про привід не була виконана.

При цьому, згідно ст. 138 КПК України поважними причинами неявки особи за викликом суду є: затримання, утримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування в результаті дії Закону або судового рішення; обставини непереборної сили: епідемії, військові дії, стихійні лиха або інші подібні обставини; відсутність особи в місці проживання протягом тривалого часу в результаті відрядження, подорожі та інше; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я, у зв`язку з лікуванням або вагітністю при неможливості тимчасово покинути цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї або інших близьких осіб або серйозною загрозою життю; несвоєчасне отримання повістки про виклик; інші обставини, які перешкоджають появі людини на виклик.

Вказане дає підстави для висновку , що поважність причини неявки підозрюваного в судове засідання із розгляду клопотання відсутня.

Відповідно до положень ч.1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного,обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч.6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Вказане свідчить про те, що відповідно до положень КПК України, клопотання про взяття підозрюваного під варту може розглядатися без участі особи лише у випадку передбаченого ч.6 ст. 193 КПК України.

У клопотанні слідчого не зазначені обставини, які в силу вказаної норми дають підстави для розгляду клопотання за відсутності підозрюваного.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги те, що підозрюваний в судове засідання не з`явився, зважаючи на відсутність правових підстав для розгляду клопотання без участі підозрюваного, за станом здоров`я, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про застосування до ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою враховуючи, що нормами чинного КПК України передбачено за результатами розгляду клопотання лише два види ухвал - про відмову або про задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу, з вказаних процесуальних підстав, за відсутності процесуальної можливості розглянути клопотання у відсутність підозрюваного, на теперішній час клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, оскільки розгляд справи відповідно до ч.1 ст.193 КПК України за відсутністю підозрюваного не допускається, слідчим суддею на виконання ст.187 КПК України, із врахуванням клопотань сторін, виконано всі необхідні дії з метою забезпечення явки особи, проте, з об`єктивних причин, розгляд клопотання не є можливим, встановлено підстави для його залишення без задоволення.

При цьому, розгляд обґрунтованості клопотання, зокрема, підозри, слідчим суддею за відсутності підозрюваного не розглядається.

Прийняття іншого процесуального рішення, враховуючи ту обставину, що слідчий та прокурор не відкликали клопотання, не передбачено нормами КПК.

Відповідно до Рішення КСУ від 17.03.2020 № 5-р/2020, за ст.131 Кодексу з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, до яких, зокрема, належить затримання особи (частина перша, пункт 8 частини другої). Затримання особи є тимчасовим запобіжним заходом, який застосовується з підстав та в порядку, визначеному Кодексом (частина друга статті 176 Кодексу).

Отже, з дослідження наведених положень Кодексу вбачається, що слідчий суддя, суд може постановити ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу у виняткових випадках, а саме для забезпечення присутності підозрюваного, обвинуваченого в судовому засіданні під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або у разі невиконання ухвали про привід підозрюваного, обвинуваченого для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді застави, домашнього арешту чи тримання під вартою. Зазначені випадки зумовлені протиправною поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, яка перешкоджає (може перешкодити) здійсненню кримінального провадження та негативно впливає (може вплинути) на забезпечення його ефективності. Особливістю застосування такого процесуального заходу, як затримання з метою приводу, є його короткостроковість, а також спрямованість на виконання завдань кримінального провадження, якими, зокрема, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Також, відповідно до ч.2 ст. 185 КПК України сторона обвинувачення у передбаченому законом порядку не позбавлена можливості звернутись із новим клопотанням, за наявності достатніх підстав вважати, що об`єктивні причини, що заважають участі підозрюваного, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу усунуті.

На даний час, на переконання слідчого судді, залишення клопотання без задоволення обґрунтовано досягненням легітимної мети, обумовлено необхідністю забезпечення раціональної процедури, є пропорційним.

Роз`яснити слідчому, що в даному випадку слід звернутись до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу.

Таким чином, з огляду на вказане, у зв`язку із відсутністю підстав для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу без участі підозрюваної, закінчення строків передбачених ст. 186 КПК України, за відсутності можливості підозрюваного прибути в судове засідання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст.188, 189, 309, 392, 395, 492 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001303 від 03.08.2013, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 188-1 КК України, про обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1