Справа 642/7067/24
Провадження 1-кс/642/3902/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001639 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

07.11.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001639 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за №0001639 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.11.2024 приблизно о 16:30 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа шляхом вільного доступу, у період дії військового стану здійснила крадіжку мобільного телефону Redmi Note 13 4G 8/256 Gb Midnight Black належного ОСОБА_3 , чим завдала останній матеріальної шкоди.

04.11.2024 у період часу з 12 год. 42 хв. до 13 год. 15 хв. слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Зброярська 1, каб. 29 під час якого у ОСОБА_4 було вилучено: мобільний телефон Redmi Note 13 8/256gb чорного кольору у чохлі чорного кольору, imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 04.11.2024, вилучене в ході проведення огляду майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що вилучені предмети мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки вони можуть бути використані у якості речових доказів вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Також прокурор вказує, що з метою повного, об?єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, виникла необхідність в накладенні арешту на майно, вилучене 04.11.2024 у період часу з 12 год. 42 хв. до 13 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на: мобільний телефон Redmi Note 13 8/256gb чорного кольору у чохлі чорного кольору, imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .

Прокурор Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова в судове засідання не з`явилась, повідомлена судом про дату, час та місце розгляду клопотання належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримала, просила суд його задовольнити.

Третя особа, щодо майна якої подано клопотання, в судове засідання не з`явився, повідомлена судом про дату, час та місце розгляду клопотання своєчасно та належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів, відповідно до вимог ч.4 ст. 107 КПК України, не проводилось.

Дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до ЄРДР за №0001639 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Так, 01.11.2024 приблизно о 16:30 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа шляхом вільного доступу, у період дії військового стану здійснила крадіжку мобільного телефону Redmi Note 13 4G 8/256 Gb Midnight Black, який належить ОСОБА_3 , чим завдала останній матеріальної шкоди.

04.11.2024 у період часу з 12 год. 42 хв. до 13 год. 15 хв. слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Зброярська 1, каб. 29 під час якого у ОСОБА_4 вилучено: мобільний телефон Redmi Note 13 8/256gb чорного кольору у чохлі чорного кольору, imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .

Постановою слідчого від 04.11.2024 вилучені речі визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відтак, вилучені 04.11.2024 під час огляду місця події предмет є тимчасово вилученим майном, на який потрібно накласти арешт.

Як визначено уст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено у ч. 5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету, відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 170 КПК України підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним уст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1ст. 173 КПК України).

Крім того, ч. 5 ст. 132 КПК України вказує, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України прокурором доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у такий спосіб, як накладення арешту на майно, слідчий суддя вважає доцільним, оскільки в даному випадку такий спосіб забезпечує запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту зазначеного майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170 - 173,309,372,376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001639 від 04.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події 04.11.2024 у період часу з 12 год. 42 хв. до 13 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: мобільний телефон Redmi Note 13 8/256gb чорного кольору у чохлі чорного кольору, imeil: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 .

Визначити місцем зберігання вилученого майна камеру схову речових доказів СВ ВП №2 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, розташовану за адресою: м.Харків, вул.Зброярська, 1.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Ухвала підлягає виконанню з урахуванням вимог постанови КМУ №1104від 19 грудня2012року про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5