ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа №: 953/1264/23 Головуючий 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження №: 11-сс/818/ 985 /24 Головуючий апеляційної інстанції: ОСОБА_2
Категорія: продовження строку запобіжного заходу
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при секретареві ОСОБА_5 , без участі прокурора, з участю підозрюваного ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 , без участі всіх інших учасників по даній справі, а саме прокурора, належним чином повідомленого про розгляд справи, від якого надійшла заява про розгляд справи без нього, за умови, що заяв про відкладення розгляду справи ні від кого не надходило, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_8 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 26.08.2024 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Вказаною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0000045 від 23.02.2022 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Калінінград російської федерації, громадянина України, раніше не судимого, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який не має на утриманні малолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч.5 ст. 190 КК України

ОСОБА_6 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 30.09.2024, включно, із визначенням застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400, 00 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) гривень.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_6 визначено з-під варти звільнити та покласти на нього обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися з місця свого постійного перебування без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до Головного управління державної міграційної служби України в Житомирській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, які їх подали.

На зазначену ухвалу слідчого судді прокурор ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та постановити нову, якою задовольнити клопотання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, із визначенням застави в розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатного населення, що дорівнює 2 422 400 грн.

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор посилається на недостатність забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного застосованим судом запобіжним заходом з можливістю внесення застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатного населення, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільну небезпечність інкримінованих кримінальних правопорушень, вагомість існуючих ризиків та особу підозрюваного.

На думку прокурора, участь підозрюваного як учасника організованої групи, направлену на систематичне використання шкідливого програмного забезпечення з метою отримання несанкціонованого доступу до приватної інформації громадян, а також подальше заволодіння грошовими коштами шляхом обману, та продовження своєї злочинної діяльності, свідчить про схильність підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та суду, беручи до уваги, крім іншого і термін покарання, який передбачений у виді позбавлення волі строком до 15 років, з конфіскацією майна, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

На думку прокурора, він може незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що свідчить про реальну можливість вчинення спроб неправомірного впливу на останніх з метою надання необхідних підозрюваному показів в майбутньому.

Також, як учасник організованої групи, ОСОБА_6 може повідомляти інших осіб, причетних до злочинної діяльності, про хід кримінального провадження та допомогти їм уникнути передбаченої законом відповідальності, що підтверджує ризик, передбаченийп.4 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, прокурор вважає, що наявний ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, так як підозрюваний може продовжити свою злочинну діяльність і вчиняти аналогічні злочини, які були єдиним джерелом доходу останнього тривалий час , оскільки його діяльність носила систематичний характер..

З огляду на наведене вважає, що судом не враховані фактичні обставини вчиненого кримінального правопорушення та наявність ризиків, передбачених КПК і не прийнято до уваги суспільну небезпечність інкримінованого кримінального правопорушення.

А тому, достатнім розміром застави до підозрюваного. Вважає 800 розмірів прожиткового мінімуму для працездатного населення.

Позиції учасників апеляційного провадження.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, просили залишити рішення слідчого судді без змін.

Прокурор в судове засідання не з`явився, був, відповідно до вимог, зазначених в ч.1 ст.135 КПК України, належним чином повідомленим про дату та час та місце розгляду справи, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, заперечення підозрюваного та його захисника на апеляційну скаргу прокурора, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні відділу розслідування особливо важливих справ та злочинів учених організованими групами, злочинними організаціями СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2022 за номером 0000045, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 361 (у редакції Закону станом до 03.04.2022), ч. 3 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 361, ч.3 ст 190 (у редакції зі змінами внесеними згідно із Законом № 2617-VIII від 22.11.2018), ч.5 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно у 2018-2019 роках, більш точну дату та час у ході досудового розслідування встановити не можливо, ОСОБА_10 , навчаючись у ВСП Житомирському технологічному фаховому коледжі КНУБА, здобув спеціальні навички в сфері комп`ютерної інженерії, інженерії програмного забезпечення, автоматизації та комп`ютерно-інтегрованих технологій, інформаційних технологій. Також під час навчання у вказаному закладі освіти, ОСОБА_10 познайомився зі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Пізніше, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 20.01.2022 ОСОБА_12 , розуміючись на особливостях роботи програмного забезпечення та електронно-обчислювальної техніки, а також інформаційної безпеки, порядком та принципами збереження інформації на особистих сторінках (аккаунтах) соціальних мереж, в тому числі «Instagram», розробив план вчинення злочинів, що полягали у несанкціонованому втручанні в роботу електронної комунікаційної системи, що призвело б до втрати та блокування інформації, яка зберігається на особистих аккаунтах соціальної мережі «Instagram» третіх осіб, з метою отримання доступу (логінів та паролів) до таких аккаунтів. Маючи на меті незаконне збагачення, згідно плану ОСОБА_10 , отримавши доступ до особистих аккаунтів третіх осіб, позбавивши можливості фактичного власника сторінки користуватись нею, повинен був від імені останніх розповсюдити повідомлення серед підписників (знайомих потерпілого) з проханням позики грошових коштів в різних сумах, вказуючи номер заздалегідь підготовленої банківської картки, до якої мав доступ з метою отримання грошових коштів злочинним шляхом та можливості розпорядитись такими коштами.

В подальшому ОСОБА_10 , розуміючи, що для несанкціонованого доступу отримання логінів та паролів аккаунтів соціальної мережі «Instagram» необхідне спеціальне шкідливе програмне забезпечення у вигляді фішингового веб-сайту Всесвітньої мережі Інтернет веб-ресурсу, який під виглядом авторитетного ресурсу, виманює персональну інформацію (в том числі авторизаційні дані) осіб, які здійснили зі свого пристрою перехід на зазначений веб-ресурс, а також супутнє шкідливе програмне забезпечення, що супроводжує процес втрати та передачі авторизаційних даних від власника аккаунту до ОСОБА_10 . З цією метою, ОСОБА_10 у всесвітній мережі інтернет на невстановленому веб-ресурсі підшукав невстановлену в ході досудового розслідування особу (кодер), який використовував обліковий запис в месенджері «Telegram» з ім`ям користувача « ОСОБА_13 », якому ОСОБА_10 , використовуючи пристрій IMEI НОМЕР_1 . Вказаній особі, ОСОБА_10 запропонував грошову винагороду за створення та передачу останньому фішингових посилань, призначених для виманювання персональної інформації- авторизаційних даних входу в особистий аккаунт соціальної мережі «Instagram» третіх осіб, на що останній погодився та розробив шкідливе програмне забезпечення фішингове посилання на замовлення ОСОБА_10 , призначене для втручання в облікові записи соціальної мережі Instagram, здійснював у подальшому його модернізацію та цілодобову підтримку працездатності інструменту, та надав його замовнику.

Під час дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (Із змінами, внесеними згідно з Указами Президента), точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 20.04.2023, отримавши досвід вчинення кримінальних правопорушень згідно власного розробленого плану, маючи можливість використовувати заздалегідь підготовлене шкідливе програмне забезпечення у вигляді фішингового веб-сайту Всесвітньої мережі Інтернет веб-ресурсу, який під виглядом авторитетного ресурсу, виманює персональну інформацію (в том числі авторизаційні дані) осіб, які здійснили зі свого пристрою перехід на зазначений веб-ресурс, а також супутнє шкідливе програмне забезпечення, що супроводжує процес втрати та передачі авторизаційних даних від власника аккаунту до ОСОБА_10 , останній вирішив залучити до спільної злочинної діяльності осіб, яким міг би довіряти та які володіють спеціальними навичками в сфері комп`ютерної інженерії, інженерії програмного забезпечення, автоматизації та комп`ютерно-інтегрованих технологій, інформаційних технологій, для чого звернувся до раніше знайомого йому ОСОБА_11 Розповівши останньому про деталі механізму вчинення кримінальних правопорушень, що полягали у несанкціонованому втручанні в роботу електронної комунікаційної системи, що призвело б до втрати та блокування інформації, яка зберігається на особистих аккаунтах соціальної мережі «Instagram» третіх осіб, з метою отримання доступу (логінів та паролів) до таких аккаунтів. Маючи на меті незаконне збагачення, згідно плану ОСОБА_10 , отримавши доступ до особистих аккаунтів третіх осіб, позбавивши можливості фактичного власника сторінки користуватись нею, повинен був від імені останніх розповсюдити повідомлення серед підписників (знайомих потерпілого) з проханням позики грошових коштів в різних сумах, вказуючи номер заздалегідь підготовленої банківської картки, до якої мав доступ з метою отримання грошових коштів злочинним шляхом та можливості розпорядитись такими коштами. Запропонувавши таким чином участь у спільній злочинній діяльності та можливість незаконно отримувати дохід від протиправної діяльності. При цьому, відповідно до умов участі у спільній злочинній діяльності, ОСОБА_11 повинен був вчиняти окремі епізоди злочинної діяльності, отримуючи від ОСОБА_10 шкідливе програмне забезпечення- фішингові посилання, призначені для несанкціонованого доступу до аккаунтів третіх осіб, а у деяких випадках авторизаційні дані облікових записів соціальної мережі «Instagram», яке в свою чергу ОСОБА_10 отримував за винагороду у невстановлених в ході досудового розслідування осіб кодерів, які використовували облікові записи у месенджері «Tеlegram»: «Botify» та «SysCon», на що ОСОБА_11 погодився.

За цих обставин, органом досудового розслідування встановлено епізоди злочинної діяльності групи осіб за попередньою змовою ОСОБА_10 з ОСОБА_11 .

У подальшому, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, але не пізніше 20.04.2023, згідно власного розробленого плану, маючи можливість використовувати заздалегідь підготовлене шкідливе програмне забезпечення у вигляді фішингового веб-сайту Всесвітньої мережі Інтернет веб-ресурсу, який під виглядом авторитетного ресурсу, виманює персональну інформацію (в том числі авторизаційні дані) осіб, які здійснили зі свого пристрою перехід на зазначений веб-ресурс, а також супутнє шкідливе програмне забезпечення, що супроводжує процес втрати та передачі авторизаційних даних від власника аккаунту до ОСОБА_10 , останній вирішив залучити до спільної злочинної діяльності осіб, яким міг би довіряти та які володіють спеціальними навичками в сфері комп`ютерної інженерії, інженерії програмного забезпечення, автоматизації та комп`ютерно-інтегрованих технологій, інформаційних технологій з метою систематичного вчинення кримінальних правопорушень, для чого звернувся до раніше йому знайомих ОСОБА_11 та ОСОБА_6 та запропонував їм прийняти участь у спільній злочинній діяльності.

При цьому, відповідно до розподілених ролей у спільній злочинній діяльності, ОСОБА_6 , володіючи навичками комп`ютерної інженерії, інженерії програмного забезпечення, автоматизації та комп`ютерно-інтегрованих технологій, інформаційних технологій, повинен був створювати шкідливе програмне забезпечення у вигляді фішингових веб-сайтів та посилань, а також спеціальних телеграм-ботів для викрадення авторизаційних даних осіб-власників облікових записів соціальної мережі «Instagram», а також вчиняти злочини та отримувати свою частку доходу від злочинної діяльності.

ОСОБА_11 повинен був вчиняти злочини, отримуючи від ОСОБА_6 шкідливе програмне забезпечення - фішингові посилання, призначені для несанкціонованого доступу до аккаунтів третіх осіб, а у деяких випадках авторизаційні дані облікових записів соціальної мережі «Instagram», під контролем та за вказівками ОСОБА_10 , отримувати свою частку злочинного доходу.

Так, ОСОБА_6 та ОСОБА_11 ознайомившись із злочинним планом ОСОБА_10 , усвідомлюючи переваги вчинення злочинів у складі організованої групи, погодилися увійти до організованої групи та під його керівництвом вчиняти злочини у сфері використання електронно-обчислювальних машин (комп`ютерів), систем та комп`ютерних мереж і мереж електрозв`язку та проти власності згідно розробленого плану. Відповідно до розробленого злочинного плану, за вказівками ОСОБА_10 , ОСОБА_6 розробив фішингові посилання та функціонал програмних кодів, а саме, згідно висновку судової комп`ютерно-технічної експертизи №3695 від 16.05.2024: 1)веб-форма, яка повністю емулює сайт соціальної мережі «Instagram», при авторизації на якому відвідувач сайту впевнений в том, що потрапив на справжню сторінку соціальної мережі «Instagram» та водить авторизаційні дані на запит вказаного веб-ресурсу, при введені авторизаційних даних вищевказаний програмний код звертається до іншого програмного коду (2) - PHP-коду з ідентифікатором :AAFQ5zx0HBc9cz17wPJ4hop1bltjT1C876I, який призначений для відправки повідомлень та файлів, в том числі авторизаційних даних користувачів, які вводились ними на попередньому програмному коді (1) у месенджері «Telеgram» через телеграм-бот користувачам з ID: НОМЕР_2 (обліковий запис ОСОБА_10 ), НОМЕР_3 (обліковий запис ОСОБА_11 ) та НОМЕР_4 (обліковий запис ОСОБА_6 ).

Таким чином, точна дата, час та місце досудовим розслідуванням не встановлені, але не пізніше 22.12.2023, ОСОБА_10 створив та очолив організовану групу, до складу якої увійшли ОСОБА_6 та ОСОБА_11 .

Так, ОСОБА_10 , ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , у складі стійкої та стабільної організованої групи, об`єднаної єдиним, відомим усім учасникам планом, з розподілом функцій та ролей між її учасниками, вчинили встановлені органом досудового розслідування кримінальні правопорушення за епізодами від 22.12.2023, 23.12.2023, 27.12.2023, в період часу з 06.02.2024 до 08.02.2024, 10.02.2024, 12.02.2024, 13.02.2024, 14.02.2024.

01.07.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч.5 ст. 190 КК України та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» до 28.08.2024, з визначенням розміру застави у сумі 2 422 400, 00 грн.

Постановою першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_14 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 01.10.2024.

20.08.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про продовження строку тримання під вартою, відносно підозрюваного ОСОБА_6 , в межах строку досудового розслідування.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчити неможливо, внаслідок того, що на даний час проводиться досудове розслідування, а строки дії запобіжного заходу спливають, та необхідно провести ряд слідчих дій: отримати висновок судової експертизи матеріалів відео-,звукозапису за результатами проведення НСРД; вирішити питання про остаточну кваліфікацію кримінальних правопорушень у вказаному кримінальному провадженні; встановити інших потерпілих, дані про вчинення злочину стосовно яких виявлено в ході огляду носіїв інформації, які вилучені в ході обшуків за місцями мешкання підозрюваних; закінчити процедуру розсекречування документів, що стали підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; виконати вимоги ст. 290 КПК України, надавши підозрюваним, їх захисникам, представникам потерпілого доступ до матеріалів кримінального провадження, що на теперішній час налічують понад 16 томів; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та розшукові дії, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування.

Результати проведення вказаних слідчих дій мають суттєве значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можуть бути використані під час судового розгляду, однак їх отримання потребує додаткового часу.

Задовольняючи клопотання слідчого про продовження раніше обраного ОСОБА_6 виду запобіжного заходу, слідчий суддя суду першої інстанції вважав обґрунтованою підозру, повідомлену йому у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 5 ст. 361, ч.5 ст. 190 КК України, яка підтверджується: заявами про вчинене кримінальне правопорушення потерпілих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 ; протоколи допитів потерпілих ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , ОСОБА_34 , ОСОБА_35 , ОСОБА_36 , ОСОБА_37 , ОСОБА_38 , які пояснили обставини вчинених відносно них кримінальних правопорушень; протоколи огляду мобільних телефонів потерпілих та свідків, в ході яких зафіксовано повідомлення з проханням позики грошових коштів та повідомлення з проханням проголосувати на сторінках, які містять фішингові посилання; протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку ст. 260 КПК України аудіо-контролю стосовно ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_11 від 04.12.23, 18.07.23, 17.07.23, в ході яких зафіксовано обговорення злочинної діяльності між співучасниками; матеріали тимчасового доступу до речей і документів документи банківських установ, в яких зафіксовано транзакції грошових коштів, здобутих злочинним шляхом по рахунках ОСОБА_10 ; протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку ст. 264 КПК України зняття інформації з електронних інформаційних систем стосовно ОСОБА_10 , у яких зафіксовано спілкування ОСОБА_10 з особою-кодером з метою замовлення виготовлення шкідливого програмного забезпечення, призначеного для несанкціонованого доступу до облікових записів соціальної мережі «Instagram», шаблони фішингових посилань, наданих ОСОБА_10 ; протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку ст. 267 КПК України обстеження публічно недоступного місця стосовно ОСОБА_10 , в ході якого виявлено знаряддя вчинення злочинів мобільний телефон з IMEI та абонентським номером, які використовувались для несанкціонованого доступу до облікових записів потерпілих; протоколи проведення негласних слідчих (розшукових) дій в порядку ст. 263 КПК України зняття інформації з електронних комунікаційних мереж стосовно ОСОБА_10 від 18.07.23, в ході яких зафіксовано обговорення про дохід від злочинної діяльності; протоколи обшуків від 16.02.2024 за місцями мешкання ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , в ході яких виявлено та вилучено комп`ютерну техніку та носії інформації, на яких міститься шкідливе програмне забезпечення та авторизаційні дані облікових записів потерпілих; протоколи огляду вилучених в ході обшуків мобільних телефонів ОСОБА_6 - огляду Xiaomi Redmi Note 7 від 07.03.24, в ході якого виявлено фішингові посилання та шкідливе програмне забезпечення для отримання авторизаційних даних потерпілих а також авторизаційні дані облікових записів потерпілих, шаблони повідомлень з позиками грошових коштів від імені потерпілих, ОСОБА_11 огляду флеш-накопичувача MSDHC Kingston від 22.02.24, на якому виявлено шаблони шкідливого програмного забезпечення, призначеного для несанкціонованого доступу до облікових записів соціальної мережі «Instagram» та авторизаційні дані потерпілих, огляду Apple IPhone XS від 17.05.24, в ході якого виявлено несанкціоновані входи до облікових записів мережі «Instagram» потерпілих, шаблони повідомлень з проханням позики грошових коштів від імені потерпілих, листування між співучасниками, ОСОБА_10 Apple IPhone 7 Plus від 04.03.24, в ході якого виявлено несанкціоновані входи до облікових записів мережі «Instagram» потерпілих, шаблони повідомлень з проханням позики грошових коштів від імені потерпілих, Apple IPhone 15 Pro Max від 20.02.2024, в ході якого виявлено обговорення злочинної діяльності з ОСОБА_11 та ОСОБА_6 , огляду флеш-накопичувача MSDHC Kingston від 20.02.24, на якому виявлено шаблони шкідливого програмного забезпечення, призначеного для несанкціонованого доступу до облікових записів соціальної мережі «Instagram» та авторизаційні дані потерпілих; висновки судової комп`ютерно-технічної експертизи №3695 від 15.05.2024 в ході якої у мобільному телефоні Xiaomi Redmi Note 7 ОСОБА_6 виявлено фішингові посилання та шкідливе програмне забезпечення для отримання авторизаційних даних потерпілих, а також облікові записи Telegram ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 ; протоколи допиту свідка ОСОБА_39 від 05.03.24, який надав показання з приводу пропозиції участі у злочинній діяльності ОСОБА_10 ; інші матеріали в їх сукупності.

Слідчий суддя, вирішуючи питання щодо доцільності продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , відповідно до положень ст.ст. 177, 178, 199 КПК України, врахував дані про особу підозрюваного, який має батька з інвалідністю 3 групи, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, вчинених під час дії воєнного стану, зокрема за ч. 5 ст. 361 КК України, за яке передбачене покарання до 15 років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, тому з урахуванням суспільної небезпеки злочину слідчий суддя вважав, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілих та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, враховуючи, що за час тримання підозрюваного під вартою зазначені ризики не зменшилися та не втратили своєї актуальності, слідчий суддя дійшов висновку про продовження підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

При цьому, відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що застава в розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 908400, 00 грн. (300 х 3028 = 908400), буде цілком достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав особи, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав особи, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав особи зазначив "що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання". (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182 та Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри, підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами та вказує на те, що він може здійснити дії, запобігання яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим. Докази, що надані суду, вказують на доведеність вказаних у клопотанні ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим, до п`ятнадцяти років позбавлення волі, з конфіскацією майна, не маючи офіційного працевлаштування та джерел доходу, окрім своєї злочинної діяльності тривалий час, розуміючи можливе призначене йому покарання, підозрюваний може вчинити дії, спрямовані на зміну місця проживання або переїзду до іншої країни, в тому числі, шляхом незаконного перетинання кордону, в умовах воєнного стану, оскільки на даний час не всі ділянки державного кордону України контролюються українською владою.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від суду або незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, колегія суддів бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.

При цьому, колегія суддів бере до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).

Також підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих та свідків, враховуючи, що їх не допитано судом або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, враховуючи характер злочинних дій підозрюваного, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки злочинна діяльність була джерелом його прибутку.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

З урахуванням конкретних обставин вчинення злочину, який інкримінується підозрюваному, колегія суддів вважає, що у цьому провадженні є наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту інтересів суспільства і держави в цілому.

З висновками слідчого судді суду першої інстанції щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_6 саме такого запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою, із визначенням застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатного населення, погоджується і апеляційний суд.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав особи та практиці Європейського суду з прав особи, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України.

А тому, враховуючи вищенаведені відомості, у колегії суддів не виникає сумнівів щодо обґрунтованості та доведеності підстав та обставин необхідності застосування саме такого запобіжного заходу, як тримання підозрюваного під вартою, оскільки, зважуючи на такий обсяг відомостей, матеріали судового провадження об`єктивно свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права підозрюваного, як вжиття запобіжних заходів, у зв`язку з наявністю саме обґрунтованої підозри, так як наявні у матеріалах провадження докази, формують внутрішнє переконання причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, згідно підозри.

Крім того, згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження, вбачається, що на час розгляду вказаного клопотання органом досудового розслідування по кримінальному провадженню не проведено усіх необхідних слідчих дій, у зв`язку з чим, є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, які можуть перешкодити досудовому розслідуванню, внаслідок чого, такі обмежувальні заходи є виправданими.

Вказане свідчить про достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що передбачені п. п. 1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, для запобігання яких, в даному випадку, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу буде неефективним.

Щодо апеляційних вимог прокурора щодо недостатності для забезпечення належної процесуальної поведінки визначеного судом відносно ОСОБА_6 розміру застави, колегія суддів зазначає наступне.

Закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

Виходячи з мети застави, головним критерієм, за яким має бути визначений розмір застави є його достатність для забезпечення виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків. Саме така позиція міститься в рішеннях Європейського суду з прав людини.

Згідно з рішенням у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

Аналогічної думки ЄСПЛ дотримався в справі «Істоміна проти України» де зазначив, що, гарантії передбачена пунктом 3 статті 5 Конвенції має на меті забезпечити не відшкодування будь-яких збитків, а лише присутність обвинуваченого на судовому засіданні.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Метою визначення такого альтернативного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, з тим щоб орган досудового розслідування зміг виконати завдання передбачені ст. 2 КПК України.

А тому, враховуючи підстави та обставини, визначені ч.ч.4,5 ст.182 КПК України, а також відомості щодо особи підозрюваного, суть пред`явленої підозри, колегія суддів дійшла висновку що саме такий розмір застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400 гривень, зможе достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним законом України, є співмірним та відповідає меті і завданням кримінального провадження.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на значимі для цього провадження обставини, на переконання колегії суддів, суд першої інстанції постановив рішення на основі всебічно з`ясованих обставин, при цьому дослідив належним чином всі наявні відомості в матеріалах провадження та навів в ухвалі мотиви, з яких постановив відповідне рішення.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів дійшла висновку про законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та відсутності на цей час підстав для зміни чи скасування судового рішення за доводами апеляційної скарги прокурора.

Керуючись ст.ст. 376, 392, 393, 404, 405, 407 ч. 3 п. 1, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Ухвалу Київського районного суду м .Харкова від 26.08.2024 року про продовження щодо підозрюваного за ч.3 ст.28 - ч.5 ст.361, ч.5 ст.190 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до 30.09.2024 року, включно, із визначенням застави у розмірі 908 400 грн., залишити без змін.

Апеляційну скаргу прокурора, залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження ухвали, у відповідності до ч.2 ст.424 КПК України, в касаційному порядку не передбачено, оскільки така ухвала не перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.

Судді:

____________ _______________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3