УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконферецзв`язку, клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 241 001 000 043 72 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Луганської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Клопотання обґрунтовано тим, що 27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану.

Посилаючись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, існують ризики переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, у даному кримінальному провадженні, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

З огляду на вказане, слідчий вважає, що інші більш м`який запобіжний захід не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи викладені у клопотанні, просив клопотання задовольнити з підстав наведених у ньому.

Захисник та підозрюваний не заперечували проти задоволення клопотання слідчого та застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що також підтверджується матеріалами кримінального провадження (протоколами огляду, допиту та іншими наданими матеріалами).

Прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки вважає, що існують ризики переховування від органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-які документи, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у даному кримінальному провадженні, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Обговорюючи питання наявності зазначених детективом ризиків щодо можливості переховування підозрюваного, слідчий суддя вважає, що дане твердження заслуговує на увагу, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до восьми років, а тому існування зазначених ризиків є цілком ймовірним.

Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваним спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні.

Матеріали клопотання містять докази про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, зокрема можливості підозрюваного незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у даному кримінальному провадженні, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишать існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчим суддею приймаються до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, наявність постійного місця роботи та проживання, той факт, що ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється та інші обставини, що характеризують його особу, а також обставини вчинення кримінального правопорушення та його наслідки.

Аналізуючи наведене слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Отже, існують передбачені законом підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною покидати місце проживання у нічний час доби.

У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 181, 193, 194, 196 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши йому у період доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. наступного дня залишати місце свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки у відповідності до ст..194 КПК, а саме:

- у період доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. наступного дня не залишати місце свого

фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 ;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого

судді, або суду

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт

(паспорти) для виїзду закордон, інший документ, що надає право виїзду за межі

України.

Строк дії даної ухвали встановити до 27.01.2025 включно.

Ухвалу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 29.11.2024.

Слідчий суддя: