УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000451 від 03.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яке 03.06.2024 прокурором виділено з кримінального провадження № 0000543 від 01.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час судового розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що організована злочинна група, на території Вінницької області, яка в умовах воєнного стану, умисно, з корисливих мотивів та маючи на меті отримання прибутку, вчиняє протиправні дії щодо незаконного переправлення громадян України чоловічої статті, віком від 18 до 60 років, відносно яких діє заборона виїзду з України у зв`язку з обмеженням на період дії правового режиму воєнного стану, через державний кордон України поза існуючими пунктами пропуску через річку Дністер на ділянці відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » 24 прикордонного загону.

В ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій встановлено, що для вчинення дій спільними зусиллями кількох осіб щодо незаконного переправлення через державний кордон України «ухилянтів», організатор організованої злочинної групи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється співробітником в/ч НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 та перебуває на посаді інспектора прикордонної служби 2 категорії - водій 2 групи інспекторів прикордонної служби НОМЕР_2 відділення інспекторів прикордонної служби НОМЕР_3 прикордонної застави (Любеч) 4 прикордонної комендатури, будучи знайомим жителями АДРЕСА_2 , залучив до протиправної діяльності свого знайомого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , свою співмешканку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та свого батька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , для незаконного переправлення ухилянтів через державний кордон України, обумовивши та визначивши між собою функції у вчиненні таких дій.

За вказані послуги вищезазначена організована група отримує неправомірну вигоду в сумі від 6000 до 12 000 тисяч доларів США від «ухилянтів», які бажають незаконно перетнути кордон України.

Вказані особи та інші на даний час не установлені особи, як виконавці, діючи узгоджено на виконання своїх функцій, проводить зустрічі в обумовленому місці на території м. Вінниці або Могилів-Подільського району з особами, які бажають перетнути незаконно державний кордон України, надають послуги з транспортування в об`їзд або через блок-пост, який розміщений на в`їзді в м. Могилів-Подільський з метою уникнення перевірок правоохоронними органами використовуючи власні автомобілі.

В подальшому так званих ухилянтів поселяють до квартир або готелів розташованих в АДРЕСА_2 де обговорюють умов переправки та оплати за надання зазначенних послуг.

Після узгодження умов, отримання завдатків, ухилянти перебувають за вказаними адресами до моменту формування групи, та отримання вказівок.

У визначений день та час доби вказані особи на автомобілях здійснюють супроводів зазначених ухилянтів до однієї з ділянок кордону на березі річки Дністер де їх зустрічають невстановлені співучасники, які здійснюють супровід цієї групи осіб під час перетинання кордону з Республікою Молдовою шляхом надання настанови плавзасобу та керування ним.

18.07.2024 старшим слідчим в ОВС ОСОБА_3 , на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду ОСОБА_8 № 127/22576/24 від 08.06.2024 за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 проведено обшук в ході якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон ОСОБА_6 Samsung Galaxy A12, синього кольору ІМЕІ: НОМЕР_4 ,

- мобільний телефон ОСОБА_4 , золотистого кольору марки ZTE BLADE A6 LITE, ІМЕІ: НОМЕР_5 .

19.07.2024 вилученні речі під час обшуку на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду ОСОБА_8 , постановою слідчого визнано речовим доказом у вказаному провадженні.

Вищезазначені речі, у зв`язку із їх відповідністю ст. 98 КПК України, та у зв`язку із тим, що вони містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Крім того, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збережені цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Таким чином, з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку із наявними підставами вважати, що вилучене майно містить відомості щодо обставин, які досліджуються в ході кримінального провадження, та може бути використане, як доказ у суді, з врахуванням того, що не забезпечення його схоронності може призвести до його зникнення, втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на зазначене вище майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 Кодексу існує два шляхи приєднання речей або документів в якості речових доказів до матеріалів кримінального провадження: надання добровільно або на підставі судового рішення.

Арешт вказаних документів, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

За таких обставин вказані документи підлягають арешту, оскільки його незастосування може призвести до зникнення майна та настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Враховуючи викладене, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0000451 від 03.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час обшуку є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час обшуку проведеного на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду від 08.06.2024 за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

- мобільний телефон ОСОБА_6 - Samsung Galaxy A12, синього кольору ІМЕІ: НОМЕР_4 ,

- мобільний телефон ОСОБА_4 , золотистого кольору марки

ZTE BLADE A6 LITE, ІМЕІ: НОМЕР_5 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого в особливо важливих справах Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, підполковника Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя