Справа № 461/7586/24
Провадження № 1-кс/461/5628/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2024 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУ Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , неодруженого, із професійно-технічною освітою, раніше не судимого, військовослужбовця Збройних Сил України,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий звернувся до суду зі вказаним клопотання, яке мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України. З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк два місяці.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, викладених у ньому.

Захисник ОСОБА_6 заперечив клопотання, просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання. Просить суд врахувати те, що ОСОБА_5 є висококваліфікованим військовослужбовцем, вносить вагомий внесок у боротьбу України зі збройною агресією росії. На підтвердження цього надав у судовому засіданні службову характеристику, з якої вбачається, що ОСОБА_5 протягом служби проявив себе професійним, відданим військовій справі військовослужбовцем. Окрім цього, надав посвідчення учасника бойових дій ОСОБА_5 від 28.03.2022 та відзнаки МО України «За поранення» та Президента України «За оборону України», які слідча суддя долучила до матеріалів клопотання. Також зазначає, що ОСОБА_5 має на утриманні мати-пенсіонера ОСОБА_7 , на підтвердження цього долучив пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 .

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника, вважає підозру щодо нього необґрунтованою.

Дослідивши матеріали поданого клопотання, врахувавши думку учасників судового провадження, слідча суддя дійшла до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів, пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, перелік яких є вичерпним.

Згідно зі ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності питань, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені у ст. 178 КПК України.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з вимогами ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 , 15 вересня 2024 року, приблизно о 08 годині 30 хвилин, керуючи автомобілем марки «Hyundai Grand Starex», реєстраційний номер НОМЕР_2 (згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу реєстраційний номер НОМЕР_3 ), та рухався ним автодорогою сполученням «Київ-Чоп» на 637 км + 250 м., поблизу села Нижнє Синьовидне Стрийського району Львівської області, в напрямку до міста Чоп порушив вимоги Правил дорожнього руху, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10 жовтня 2001 року (далі - Правил дорожнього руху), зокрема:

- Розділу 1 п. 1.2. в Україні установлено правосторонній рух транспортних засобів;

- п. 1.5. дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків;

- Розділу 2 п. 2.3. «б», «д» для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі; не створювати своїми діями загрози безпеці дорожнього руху;

- Розділу 12 п. 12.1 - під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним.;

- Розділу 34 дорожня розмітка 1.1 - (вузька суцільна лінія) - поділяє транспортні потоки протилежних напрямків (осьова розмітка) на дорогах з двома чи трьома (2 + 1) смугами руху в обох напрямках, позначає межі смуг руху у попутному напрямку (розділювальна розмітка), позначає межі проїзної частини, на які в`їзд заборонено (напрямні острівці та острівці безпеки); розділяє пішохідний і велосипедний рух на суміжних пішохідних та велосипедних доріжках, позначених знаком 4.18 4.18 «Суміжні пішохідна та велосипедна доріжки»; розділяє смуги на велосипедних доріжках з двостороннім рухом у разі наближення до велосипедного переїзду, позначеного розміткою 1.15 Розмітка 1.15 (велосипедний переїзд),

- які виразились у тому, що він був не уважним не стежив за дорожньою обстановкою, не дотримався безпечної швидкості руху, внаслідок чого втратив контроль над своїм автомобілем і без причин технічного характеру здійснив виїзд на зустрічну смугу руху, перетнувши суцільну осьову лінію дорожньої розмітки 1.1 дод. 2 Правил дорожнього руху, де у подальшому відбулось зіткнення із зустрічним автомобілем марки «ВАЗ 21091», реєстраційний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_8 , який рухався у напрямку до м. Києва.

У результаті вказаної дорожньо-транспортної пригоди водій автомобіля «ВАЗ 21091», реєстраційний номер НОМЕР_4 , ОСОБА_8 від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці дорожньо-транспортної пригоди.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у порушенні правил безпеки дорожнього руху, будучи особою, яка керувала транспортним засобом, що спричинило смерть потерпілого ОСОБА_8 , тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

16.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, підтверджується протоколом огляду місця події від 15.09.2024 та схемою до нього, де зафіксована слідова інформація, показанням свідка ОСОБА_9 .

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України, зокрема:

1) ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та/або суду.

Цей ризик підтверджується тим, що ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі. Крім цього, ОСОБА_5 є військовослужбовцем і може бути скерований на виконання бойового завдання в іншу область. Крім цього може виїжджати за кордон.

Водночас суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

2) ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілих, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб.

Про неможливість запобігти такому ризику свідчить той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.

Крім цього, слідча суддя зазначає, що на цьому етапі провадження суддя не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язана на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, у клопотанні та доданих до нього матеріалах є достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.

Враховуючи у сукупності зазначені обставини, вважаю за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 184, 194, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя -

УХВАЛИЛА:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, українець, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , неодруженого, із професійно-технічною освітою, раніше не судимого, військовослужбовця Збройних Сил України за контрактом військової частини НОМЕР_5 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на один місяць, тобто до 18 жовтня 2024 року включно, з покладенням на нього таких обов`язків:

- не залишати місце свого несення служби, а саме території військової частини НОМЕР_5 , що за адресою: АДРЕСА_3 цілодобово;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду на їх першу вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи місця роботи;

- утриматись від спілкування із потерпілими та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Яворівського відділу Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 18.09.2024 о 15:30 год.

Слідча суддя ОСОБА_10