УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, яке вилучене під час обшуку, в рамках кримінального провадження № 0000439 внесеного до ЄРДР 24.05.2024, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідства перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000439 від 24.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 369-2 ч. 2, 368 ч. 3, 364 ч. 2, 366 ч. 2 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що підставою для внесення відомостей до ЄРДР став протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу події ОСОБА_4 від 24.05.2024 про те, що службова особа - директор КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради, лікар - невропатолог ОСОБА_5 вимагає неправомірну вигоду у сумі 3 300 доларів США за складання та підписання необхідних медичних документів її матері ОСОБА_6 з метою їх подачі до Вінницької обласної МСЕК для подальшого призначення групи інвалідності останній.

Так, під час допиту в якості потерпілої ОСОБА_4 встановлено, що остання доглядає за своєю матір`ю ОСОБА_6 . 01.05.2024 в Центрі сучасної хірургії Spinex ОСОБА_6 провели хірургічне втручання. Після проведеної операції лікарі порекомендували підготувати медичні документи для оформлення групи інвалідності для ОСОБА_6 оскільки вона потребує постійного стороннього догляду. Із вказаною метою, ОСОБА_4 звернулась до сімейного лікаря, в якого стоїть на обліку іі мати - ОСОБА_6 , а саме ОСОБА_7 , який працює завідувачем та лікарем загальної практики Строїнецької Амбулаторії загальної практики сімейної медицини. Під час спілкування із ОСОБА_7 , ОСОБА_4 надала останньому копії медичних документів та запитала які іще документи потрібні для оформлення групи інвалідності, на що ОСОБА_7 вказав, про необхідність поїхати в КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради та пройти ряд лікарів перед тим як подавати документи на МСЕК. Під час проходження переліку лікарів вказаних у направленні, виданому сімейним лікарем, лікар невропатолог та за сумісництвом директор КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради ОСОБА_5 за підписання необхідних документів почала вимагати грошові кошти в сумі 3 300 доларів США аргументуючи це тим, що самостійно буде вирішувати призначення групи інвалідності ОСОБА_6 із працівниками Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи.

В подальшому, ОСОБА_4 25.07.2024 о 12:04 год., діючи під контролем працівників поліції та УСБУ у Вінницькій області, перебуваючи у приміщенні службового кабінету директора КНП «Багатопрофільна лікарня» Тиврівської селищної ради за адресою: Вінницька обл., Вінницький р-н, селище Тиврів, вул. Шевченка, 2а передала ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 3 300 доларів США.

Крім того, під час досудового розслідування встановлено, що рішення про надання групи інвалідності ОСОБА_6 прийнято 25.09.2024 членами Спеціалізованої Фтизіопульмонологічної МСЕК. Однак, ОСОБА_5 видала направлення направлення для проходження медичної комісії надано ОСОБА_6 до Вінницької обласної МСЕК №1.

В подальшому, на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду ОСОБА_8 за №127/34366/24 від 17.10.2024 проведено обшук приміщень ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено 1750 медико експертних справ та копії 6 журналів вхідної та вихідної кореспонденції МСЕК № 1 (3 журнали обліку направлень на МСЕК , 1 журнал обліку передачі медико соціальних експертних справ, 1 журнал обліку направлень в науково-дослідні інститути МСЕ та 1 журнал обліку передачі медико соціальних експертних справ).

Вищевказані документи дають можливість встановити обставини, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, а також інші обставини, що мають значення для провадження. У зв`язку з цим слідчим у кримінальному провадженні 01.11.2024 винесено постанову про визнання вказаного майна речовими доказами по кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктом 1 частина другої цієї статті (арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт вказаних речей, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

В ході вищевказаних слідчих дій виявлено та вилучено майно, яке є речовим доказом по кримінальному провадженню.

За наведених підстав слідчий просила слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явилася, завчасно подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Слідчим суддею встановлено, що клопотання слідчого не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, оскільки слідчий в даному конкретному випадку не зазначає вимоги п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, тобто, повний перелік і види майна, що належить арештувати.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого слід повернути прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про накладення арешту на майно повернути прокурору відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_9 для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, встановити прокурору строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя