Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/3551/24
Провадження № 1-кс/723/4299/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року м. Сторожинець

Слідчий суддя Сторожинецького районного суду

Чернівецької області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника Мар" ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП №1 (м.Сторожинець) Чернівецького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Сторожинецького відділу Чернівецької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в кримінальному провадженні №0000387 від 26.08.2024 року щодо ОСОБА_4 , -

встановив:

Старший слідчий СВ ВП №1 (м.Сторожинець) Чернівецького районного управління національної поліції ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що в провадженні знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі ЄРДР) за №0000387 від 26.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Зазначав, що ОСОБА_4 , переслідуючи прямий умисел та корисливий мотив, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, біля 04-30 год. 25 серпня 2024 року (більш точний час вчинення кримінального правопорушення органом досудового розслідування не встановлено), у пішому порядку прибув на стоянку Сторожинецької міської ради, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на якій знаходився автомобіль марки «ВАЗ» моделі «11183», д.н.з. НОМЕР_1 (номер шасі - НОМЕР_2 ), власником якого є Сторожинецька міська рада (яка є правонаступницею Сторожинецької районної ради).

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння автомобілем марки «ВАЗ» моделі «11183», д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, а також те, що вказаний транспортний засіб є чужим майном, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, не маючи дозволу власника, будучи 23.07.2024 року повідомленим про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.289 КК України, умисно, таємно, повторно, через незамкнені двері, проник до салону вказаного автомобіля та скориставшись ключами, які були залишені в замку запалювання, привів у дію двигун та розпочав рух, чим отримав контроль над ним, а також можливість керувати і розпоряджатися даним транспортним засобом.

Після заволодіння вказаним автомобілем ОСОБА_4 покинув місце скоєння злочину та розпорядився ним на власний розсуд.

Ініціатори клопотання стверджують, що підставою для його внесення є наявність в діях ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України, про що зібрано достатньо доказів і він може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, та вчинити нові кримінальні правопорушення. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не дасть реальної змоги запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підтримав, посилаючись на викладені в клопотанні обставини і докази.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні свою винуватість за повідомленою підозрою визнав, просив не брати його під варту.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 " ОСОБА_8 заперечив проти задоволення клопотання, вказуючи на недоведеність прокурором зазначених ризиків, але якщо суд встановить підстави для обрання запобіжного заходу, то застосувати більш м"який, а якщо буде застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, то просив застосувати мінімальну заставу.

Заслухавши доводи учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити:

- чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході розгляду клопотання встановлено, що 26.08.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за реєстровим номером 0000387 внесено запис про кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст.289 КК України.

26 серпня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Встановлюючи обґрунтованість підозри, слідчому судді не обов`язково аналізувати докази які підтверджують цю підозру, оскільки виходячи із п. 175 рішення від 21.04.2011 року, у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини вважає, що мають існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що злочин міг бути вчинений саме підозрюваним.

Слідчим суддею досліджено докази обґрунтованості підозри, які надані суду, а саме:

- протокол про прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 26.08.2024 року;

- протоколи огляду місця події від 26.08.2024 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 26.08.2024 року;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 26.08.2024 року;

- протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_11 від 27.08.2024 року;

- протокол затримання підозрюваного ОСОБА_4 від 26.08.2024 та інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Оцінюючи вказані докази, слідчий суддя знаходить їх на даний час достатніми для висновку щодо обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри від 26 серпня 2024 року, у вчиненні ним злочину передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Продовжуючи вирішення питань зазначених в ст.194 КПК України, а саме щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, слідчий суддя встановив, що в розглядуваному клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також безпосередньо в судовому засіданні прокурор зазначив і посилався на наявність трьох ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка ОСОБА_10 , крім цього існує ризик, що в разі обрання ОСОБА_4 будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, він матиме реальну можливість вчинити нові кримінальні правопорушення.

Слідчий суддя вважає обгрунтованим твердження прокурора щодо можливого переховування від органів досудового розслідування та/або суду, виходячи з того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено без альтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої, існують обґрунтовані підстави вважати, що він може умисно переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання, оскільки на момент вчинення кримінального правопорушення в якому він підозрюється вже перебував під дією запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, застосованого у кримінальному провадженні №0000334 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2024 року, за підозрою його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, а отже може вчинити дії спрямовані на переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання за скоєні злочини.

Слідчий суддя знаходить доказаним ризик, щодо можливості у підозрюваного ОСОБА_4 здійснювати незаконний вплив на свідка ОСОБА_10 , так як він знає вказану особу, йому відоме місце проживання останнього, а тому може незаконно на нього впливати з метою зміни показань чи давання показань, які б призвели до уникнення кримінальної відповідальності.

Підтвердженим на думку слідчого судді існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 ,маючи статус підозрюваного у кримінальному провадженні №0000334 від 23.07.2024 року за його підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, вчинив інкримінований злочин, усвідомлюючи те, що відносно нього застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків, визначених ухвалою, що вказує на схильність до вчинення кримінальних правопорушень.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою чи іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Зазначаючи про підтверджені в суді ризики та навівши в суді підстави щодо неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, прокурор довів, що застосування інших, м`якших запобіжних заходів до підозрюваного є неможливим оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти підтвердженим ризикам.

При цьому слідчий суддя враховує, що такий найбільш суворий запобіжний захід застосовується, згідно положень п.4 ч. 2 ст.183 КПК України, до раніше не судимої особи яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а за вчинення злочину передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої.

Виходячи з обставин вчинення злочину передбаченого ч.2 ст.289 КК України, в якому обгрунтовано підозрюється ОСОБА_12 , а саме наявність прямого умислу на незаконне заволодіння транспортним засобом, а також на наявність трьох підтверджених ризиків, слідчий суддя вважає, що прокурор довів наявність всіх обставин передбачених пунктами 1, 2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України, що свідчить про обґрунтованість клопотання. Існування всіх вказаних обставин в сукупності, свідчить про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання його під вартою.

Разом з тим суд враховує, що згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті, яка не заперечує визначення розміру застави для злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Зважаючи на норми зазначені в ч.3 ст.183 КПК України, суд на виконання свого обов`язку щодо визначення розміру застави при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначає його у відповідності до положень ст.182 ч.5 КПК України, враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість злочину, майновий стан підозрюваного, його особу, молодий вік та ризики передбачені статтею 177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч.3 ст.183 та ч.5 ст.194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 певні обов`язки.

Виходячи із необхідності визначення розміру застави який, згідно вимог ч.4 ст.182 КПК України, повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, слідчий суддя, враховуючи наявні ризики та роль підозрюваного у вчиненні цього злочину вважає, що таким розміром має бути 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Визначення такого розміру застави обумовлений повідомленням двох підозр щодо вчинення ОСОБА_4 злочинів за ст.289 КК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184, 194-197, 206, 395, 492 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця та жителя АДРЕСА_2 , офіційно непрацюючого, не одруженого, раніше не судимого, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів до 25 жовтня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали та строк тримання під вартою ОСОБА_4 обраховувати з моменту його затримання, а саме з 14 години 15 хвилин 26 серпня 2024 року.

Розмір застави визначити у межах 30 (тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 90840 (дев"яносто тисяч вісімсот сорок) гривень, які можуть бути внесені як підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Чернівецькій області, код отримувача , банк одержувача Держказначейська служба України м.Київ, код банку отримувача 37567646, рахунок UA0008745, одержувач коштів: ТУ ДСА України в Чернівецькій області, зазначивши у призначенні платежу платіжного документу інформацію про ухвалу суду та ПІБ підозрюваного)

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язок, протягом двох місяців, прибувати до слідчого, прокурора або суду із встановленою останніми періодичністю, не відлучатися із місця свого проживання, без дозволу слідчого, прокурора чи суду та повідомляти їх про зміну свого місця проживання та/або роботи, утримуватись від спілкування з будь-якою особою визначеною слідчим чи прокурором.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Сторожинецького районного суду Чернівецької області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_13