Справа № 953/7827/24
н/п 1-кс/953/7868/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" жовтня 2024 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання cлідчого 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_2 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0000892 від 31.07.2024, ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Таганрог Російської Федерації, громадянина України, із вищою освітою, одруженого, військовозобов`язаного, зареєстрованого та до затримання фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3

підозрюваний ОСОБА_4

захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5

секретар судового засідання ОСОБА_6

у с т а н о в и в:

До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання, у якому слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий просить не визначати розмір застави, який може бути внесений для звільнення з-під варти.

1. Зміст поданого клопотання.

Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000892 від 31.07.2024, за підозрою громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у державній зраді, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній та інформаційній безпеці України: надання представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

24.02.2022 о 05.00 годині президент російської федерації (далі - рф) оголосив про рішення розпочати військову операцію в Україні.

У подальшому, збройними силами рф, які діяли за наказом керівництва рф і збройними силами рф, виконано пуск крилатих та балістичних ракет по аеродромам, військовим штабам і складам Збройних Сил України (далі ЗС України), після чого підрозділами збройних сил та інших військових формувань рф здійснено вторгнення на територію суверенної держави Україна.

У зв`язку з цим на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (з урахуванням змін, внесених указами Президента України), в Україні введено воєнний стан з 05 год 30 хв 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, який триває по теперішній час.

У ході досудового розслідування встановлено, що у громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуваючи на території м. Харкова, у невстановлений досудовим розслідуванням час, проте не пізніше 18 липня 2024 року виник злочинний умисел, направлений на надання представнику іноземної держави держави-агресора РФ допомоги в проведенні підривної діяльності проти України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України.

Так, ОСОБА_4 , у період не пізніше 18 липня 2024 року, перебуваючи у м. Харкові, реалізуючи свій кримінальний протиправний умисел, діючи умисно та свідомо, використовуючи обліковий запис у додатку для спілкування "Телеграм", прив`язаний до номеру телефону НОМЕР_1 , налагодив контакт з представником іноземної держави-агресора Російської Федерації ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який використовує обліковий запис у додатку "Телеграм", із номером мобільного телефону НОМЕР_2 (нікнейм " ОСОБА_8 ", юзернейм " ІНФОРМАЦІЯ_3 "), для подальшої передачі останньому відомостей про дислокацію та переміщення особового складу та військової техніки Сил оборони України з метою подальшого використання під час здійснення обстрілів із різних видів озброєння та планування бойових дій збройними формуваннями РФ на території м. Харкова та Харківської області.

Так, ОСОБА_4 у період не пізніше 18 липня 2024 року по 26 серпня 2024 року перебуваючи у м. Харкові та Харківському районі Харківської області, систематично здійснював збір з метою подальшої передачі вказаному представнику іноземної держави російської федерації, яка здійснює військову агресію проти України, відомостей щодо розташування та переміщення особового складу та маршрутів переміщення військової техніки Сил оборони України в АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 .

07.08.2024 о 12 год. 30 хв., ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи на території м. Харкова, використовуючи додаток для спілкування "Телеграм", передав представнику іноземної держави російської федерації ОСОБА_7 , відомості щодо розміщення особового складу та озброєння Сил Оборони України в районі АДРЕСА_3 .

Далі, 07.08.2024 о 19 год. 55 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи на території м. Харкова, у вищевказаний спосіб, передав представнику іноземної держави російської федерації ОСОБА_7 , відомості щодо переміщення особового складу та озброєння Сил оборони України в районі АДРЕСА_2 .

Далі, 11.08.2024 о 20 год. 13 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи на території м. Харкова, продовжуючи реалізацію злочинного умислу, у вищевказаний спосіб передав представнику іноземної держави російської федерації ОСОБА_7 , відомості щодо переміщення особового складу та озброєння Сил оборони України в районі АДРЕСА_2 .

Далі, ОСОБА_4 продовжив реалізацію свого злочинного умислу, а саме збір та передачу вказаному представнику іноземної держави інформації щодо місць розташування та маршрутів переміщення військової техніки, збір та передачу інформації щодо вогневих уражень за результатами обстрілів м. Харкова, а також збір інших відомостей, які можуть бути використані в проведенні підривної діяльності проти України.

26.08.2024 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

27.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

27.08.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 24.10.2024 (включно).

Разом із цим, ризики, які враховані слідчим суддею під час застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу існують і на даний час, тому існує необхідність у продовжити строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

21.10.2024 постановою заступника керівника Харківської обласної прокуратури, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000892 продовжено до 3 місяців, тобто до 27.11.2024.

2. Позиція учасників у судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримала, яке просила задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні підозрюваний просив відмовити у задоволенні клопотання, та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, оскільки клопотання є необґрунтованим.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді.

3.1. Підстави для продовження строку тримання під вартою.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями статті 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч.ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

3.2. Наявність ризиків.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.2.1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

ОСОБА_4 через особливу тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, розуміючи складність проведення досудового розслідування, зокрема в умовах дії воєнного стану, усвідомлюючи неможливість повного контролю державною владою України кордонів та території України в умовах збройної агресії російської федерації проти України, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зокрема на території російської федерації чи тимчасово окупованих частинах території України, про що зокрема свідчить те, що ОСОБА_4 підтримує стійкий контакт з представником держави-агресора рф, який може надати необхідні засоби та забезпечити переховування від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

3.2.2. Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

ОСОБА_4 перебуваючи на волі, або при обранні судом стосовно нього більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, не буде позбавлений можливості чинити тиск на свідків, які вже надали органу досудового розслідування викриваючи показання та брали участь у проведенні слідчих дій, з метою змусити їх відмовитись від цих показань в суді. Тому з метою запобігання впливу ОСОБА_4 на свідків, наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищенаведеному ризику.

3.2.3. Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Той факт, що у разі засудження за вчинення даного кримінального правопорушення, ОСОБА_4 як основне покарання, судом може бути призначене покарання у виді довічного позбавленні волі, може свідчити про неналежну процесуальну поведінку останнього у майбутньому, чим останній може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі, перешкоджанню здійснення швидкого та об`єктивного досудового розслідування.

3.2.4. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя не погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що обставини вказаного злочину, дані про особу підозрюваного, останній може вчинити інші кримінальні правопорушення, у тому числі злочини проти життя та здоров`я, які можуть загрожувати життю чи здоров`ю свідків або інших осіб, що свідчить про його соціальну небезпеку та унеможливлює перебування підозрюваного в даний час у суспільстві.

3.3. Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про продовження до підозрюваного строку дії запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: відсутність міцних соціальних зв`язків; наявність тяжких наслідків, спричинених кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

3.4. Наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, до нього може бути застосовано виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне продовжити підозрюваному строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

3.5. Застосування альтернативного запобіжного заходу.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, відповідно до положень абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння, не визначає у даному кримінальному провадженні розмір застави.

4. Висновки за результатами розгляду клопотання.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 3, 4 частини 1 статті 177 КПК, не зменшилися, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання та продовження відносно ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки прокурором доведено, що зазначені обставини на цьому етапі кримінального провадження виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197, 199, 219, 290 КПК,

п о с т а н о в и в:

Клопотання cлідчого 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_2 , - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування по 27.11.2024 (включно), без визначення розміру застави.

Зобов`язати cлідчого 3 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_2 негайно повідомити близьких родичів, членів сім`ї чи інших осіб за вибором підозрюваного ОСОБА_4 про продовження відносно нього строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та місце його перебування в порядку, передбаченому КПК України.

Строк дії ухвали встановити по 27.11.2024 (включно).

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений і підписаний 25.10.2024.

Слідчий суддя - ОСОБА_1