У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги ОСОБА_2 поданої в особі уповноваженого представника - адвоката ОСОБА_3 щодо бездіяльності прокурора Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

у с т а н о в и в:

04 жовтня 2024 року до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду надійшла зазначена вище скарга.

Згідно зі скаргою та додатками до неї вбачається, що 05 вересня 2024 року, ОСОБА_2 , підготувала заяву про вчинення кримінального правопорушення на ім`я керівника Закарпатської обласної прокуратури, щодо наявності у окремих службових осіб відділення поліції №1 Берегівського РВП ГУН в Закарпатській області складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 388 КК України.

Вказує, що заяву про злочин 18 вересня 2024 року наручно віднесено до Закарпатської обласної прокуратури. Вказує, що 02 жовтня 2024 року на поштову адресу заявниці із Закарпатської обласної прокуратури надійшов лист згідно якого, заяву про вчинення кримінального правопорушення начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури скеровано для перевірки до шостого слідчого відділу (з дислокацією в м. Ужгород) ТУ ДБР, розташованого в м. Львові. Вважає, що зазначені дії та бездіяльність прокурорів Закарпатської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 05.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 388 ч. 1 КК України є незаконними.

З огляду на це, ОСОБА_2 в особі уповноваженого представника - адвоката ОСОБА_3 просить слідчого суддю зобов`язати прокурорів Закарпатської обласної прокуратури із дотриманням вимог КПК України розглянути заяву про злочин від 05.09.2024 та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 388 ч. 1 КК України.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 04 жовтня 2023 року, справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1

Судовому розгляду скарги передує процесуальна діяльність слідчого судді, метою якої є належна організація та ефективне проведення її розгляду. Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу належить повернути, з огляду на таке. Статтею 7 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) серед основних засад кримінального провадження, передбачено забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зміст якого розкривається у ст. 24 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 304 КПК встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії. Згідно з пунктами 1, 3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо: (1) якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; (2) вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно зі ст. 113 КПК процесуальні строки - це встановлені, зокрема, законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КПК.

Відповідно до частин 3, 5, 7 ст. 115 КПК при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже, при визначенні моменту вчинення бездіяльності визначальною є не дата отримання заявником відповіді від ГУНП, а дата вчинення бездіяльності, яка у цьому випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення.

Тобто, зважаючи на положення ч. 5 ст. 115 та ч. 1 ст. 214 КПК, десятиденний строк для подання скарги на бездіяльність починається з дня, наступного за тим, у якому закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

На підставі фактичних даних, які зафіксовані в скарзі слідчий суддя установив, що 18 вересня 2024 року заяву про злочин наручно віднесено до Закарпатської обласної прокуратури. Власне, з цього моменту слід відраховувати 24 години на внесення відомостей до ЄРДР.

Тобто, фактично, бездіяльність ,яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР настала з 20 вересня 2024 року, і саме з цього моменту особа мала право протягом десяти днів оскаржити таку бездіяльність до слідчого судді. Тобто, останнім днем оскарження бездіяльності, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР було 29 вересня 2024 року, однак оскільки 29.09.2024 року є вихідним днем, то останнім днем оскарження бездіяльності, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР було 30 вересня 2024 року. Водночас, фактично скаргу ОСОБА_2 подала через систему «Електронний суд» 03.10.2024 року, яка до суду надійшла 04.10.2024 року , про що свідчить відмітка суду на вказаній скарзі, тобто з пропуском встановленого ч. 1 ст. 304 КПК строку подання скарги.

Питання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_2 та її представник не порушували. З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_2 пропущено строк на звернення до слідчого судді зі скаргою, а тому таку скаргу належить повернути. Керуючись статтями 304, 305, 369-372, 375, 376 КПК, слідчий суддя. -

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 поданої в особі уповноваженого представника адвоката ОСОБА_3 щодо бездіяльності прокурора Закарпатської обласної прокуратури, яка полягає у невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - повернути заявнику. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1