№ провадження 1-кс/646/2703/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання начальника відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002510 від 02.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Профінтерн Вовчанського району Харківської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий в силу ст. 89 КК України,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 01.10.2024 о 19 год 00 хв ОСОБА_4 перебував в приміщенні житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , де вживав спиртні напої разом із господарем даного домоволодіння ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За вказаних обставин між ОСОБА_4 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, та ОСОБА_7 на ґрунті особистих неприязних відносин виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , діючи навмисно та протиправно, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, підійшовши до ОСОБА_7 , який сидів в цей час на дивані, та наніс йому декілька ударів кулаками правої та лівої руки в область обличчя. Після цього ОСОБА_10 , схопивши ОСОБА_7 двома руками, кинув його на підлогу та, сівши на нього зверху, наніс йому ще декілька ударів кулаками правої та лівої руки в область обличчя.

Після цього ОСОБА_4 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , у той момент, коли ОСОБА_7 перебував в положенні лежачи на спині на підлозі в кімнаті будинку, знаходячись в напівзігнутому положенні над ним, наніс останньому близько 10 ударів кулаками правої та лівої руки навідмаш в область обличчя та тулуба, а також з метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 із докладанням фізичних зусиль, наніс ОСОБА_7 близько 5-6 ударів правою ногою із відтяжкою навідмаш в область тулуба та грудної клітини справа.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_4 , що виразились у спричиненні тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , які перебувають у прямому причинному зв`язку із настанням смерті, ОСОБА_7 через нетривалий проміжок часу помер на території АДРЕСА_3 .

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №12-17-853Чт/24 від 02.10.2024 причиною смерті ОСОБА_7 є закрита тупа травма грудної клітини.

Відомості про вищевказане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002510 від 02.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України.

03.10.2024 у цьому кримінальному провадженні винесено повідомлення про підозру щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 Кримінального кодексу України, тобто умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Як зазначає слідчий, вина ОСОБА_4 у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення підтверджується сукупністю доказів, зібраних в ході досудового розслідування : протоколом огляду місця події від 02.10.2024; протоколами допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 03.10.2024.

02.10.2024 о 19 год 58 хв ОСОБА_4 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам у подальшому переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий звернувся до суду з цим клопотанням. Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, на думку слідчого, не зможе запобігти цим ризикам.

До судового засідання на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України підозрюваному та його захиснику надані копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується їх підписами.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 проти клопотання слідчого заперечували, провили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою

Перевіривши надані матеріали клопотання і кримінального провадження та вислухавши думки учасників процесу, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини у рішення від 21 квітня 2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» у пункті 175 вказав, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 Кримінального кодексу України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Наявні у справі докази повідомлення ОСОБА_7 , яке надійшло 01.10.2024 о 20 год 00 хв до відділу поліції та зареєстровано в ЄО за № 1990 від 02.10.2024 про те, що під час спільного вживання алкогольних напоїв з ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_4 , останній спричинив йому тілесні ушкодження, завдавши ударів ногами і руками по обличчю та тулубу; протокол огляду місця події від 02.10.2024, під час проведення якого біля будинку АДРЕСА_3 виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з тілесними ушкодженнями; лікарське свідоцтво про смерть № НОМЕР_1 Чт/24 від 02.10.2024, відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_7 є закрита тупа травма грудної клітини; протоколу допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які вказали на ОСОБА_10 , як особу, яка завдавала удари руками та ногами по різним частинам тіла ОСОБА_7 , - у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість підозри, отже подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обмеження свободи особи має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно зі ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні клопотання слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного із посяганням на найвищу соціальну цінність життя людини в умовах воєнного стану та приймає до уваги відсутність вагомих стримуючих факторів запобігання ризиків, зазначених слідчим. Таким чином встановлена наявність достатніх даних про існування ризиків переховування від слідства і суду, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення передбачено покарання до 10 років позбавлення волі, можливість незаконного впливу на свідків, які є його близькими знайомими, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку про недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Враховуючи, що злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 вчинено із застосуванням насильства, слідчий суддя розмір застави не визнає.

За положеннями частини першої статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, тому клопотання слідчого про застосування строку дії запобіжного заходу до ОСОБА_4 підлягає задоволенню на строк не більше 60 днів, які обраховуються з дня затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183,184, 193-197, 205 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання начальника відділення № 2 СВ Куп`янського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002510 від 02.10.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з дня затримання ОСОБА_4 , тобто до 19 год 58 хв 30.11.2024.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1