ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк у кримінальному провадженні № 0000236 від 31.05.2023,

ВСТАНОВИВ:

14 жовтня 2024 року слідчому судді надійшла вказана вище скарга, яка на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду була передана на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданої скарги

У своїй скарзі адвокат ОСОБА_4 вказує, що надає правову допомогу ОСОБА_5 , за місцем проживання якої було проведено обшук у межах кримінального провадження №0000236 від 31.05.2023, у ході якого було вилучено мобільні телефони останньої.

Рішеннями слідчого суді Вищого антикорупційного суду та колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03.09.2024 та 11.09.2024, було відмовлено в арешті відповідних телефонів, однак до цього часу телефони не повернуті, тобто ухвали не виконані.

20.09.2024 адвокат звернувся до керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 , із скаргою №11/САП у порядку ст. 308 КПК України про вжиття заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у кримінальному провадженні №0000236 від 31.05.2023, надання уповноваженим прокурорам обов`язкових для виконання вказівок для негайного виконання судових рішень та повернення майна ОСОБА_5

02.10.2024 на електронну пошту адвоката ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшов лист за підписом заступника керівника САП ОСОБА_7 №03-4487-ВИХ від 01.10.2024.

Адвокат стверджує, що зміст вказаного листа вказує на те, що всупереч ст. 308 КПК прокурори вищого рівня не надали відповідним прокурорам обов`язкові для виконання вказівки щодо виконання судових рішень та повернення майна ОСОБА_5 , а рішення про відмову у задоволенні скарги прийнято не у формі постанови.

Також адвокат у скарзі просить поновити строк на оскарження бездіяльності прокурора, оскільки вважає, що дата подання є наслідком неправомірних дій прокурорів САП, адже вони не розглянули його скаргу у визначений законом строк, а тому дату відліку 10-денного терміну слід вважати з моменту отримання відповіді на скаргу, коли стало відомо про дії/бездіяльність прокурорів, яка полягає у неналежному реагуванні.

2.Позиція учасників судового засідання

У судове засідання прибула адвокатка ОСОБА_3 , яка підтримала подану скаргу, однак висловила власну думку щодо обрахунку строку на подання скарги, а саме адвокатка вважає, що відлік строку слід вести від моменту отримання відповіді, а тому 10-денний строк дотримано.

Заступник керівника САП ОСОБА_8 у судове засідання не з`явився, однак до його початку надіслав письмові пояснення, в обґрунтування яких зазначив, що вважає надану відповідь вмотивованою, а стаття 308 КПК не висуває вимоги виносити постанову у випадку відмови у задоволенні такого виду скарг.

Враховуючи вказане, прокурор САП у своїх поясненнях просить відмовити у задоволенні поданої скарги та розглянути її за його відсутності.

Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України та враховуючи позицію прокурора, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності останнього.

3. Мотиви та оцінка слідчого судді

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, право на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України на досудовому провадженні серед іншого можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Порядок звернення із такими скаргами та їх розгляду слідчим суддею врегульовано ст. 304-307 КПК України.

Водночас, частиною 1 статті 304 КПК встановлено, що вказані скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Із аналізу цієї норми слідує, що строк на звернення до суду із відповідною скаргою обчислюється саме з дати допущення бездіяльності, а не з часу коли особа довідалася про неї.

При оскарженні дії чи бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК України для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Так, відповідно до ч.2 ст. 308 КПК прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

З матеріалів доданих до скарги, слідчим суддею встановлено, що 20.09.2024 скарга адвоката ОСОБА_4 №11/САП була направлена на електронну пошту Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, тобто отримана адресатом 20.09.2024, що було п`ятницею. Також слідчий суддя відзначає, що відповідно до роздруківки з електронної пошти адвоката така скарга була відправлена о 18 год. 25 хв., тобто поза межами робочого часу.

Таким чином, з урахуванням дати та часу відправлення скарги та дотримання її прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, слідчий суддя допускає, що розгляд скарги мав відбутися протягом трьох днів, тобто не пізніше 25.09.2024. З огляду на вказане, скарга на бездіяльність, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, мала б бути подана протягом десяти днів від вказаної дати, тобто не пізніше 05.10.2024. Натомість, заявником скаргу надіслано на адресу суду лише 11.10.2024

Таким чином, слідчий суддя встановив, що адвокат пропустив строк на звернення зі скаргою на відповідну бездіяльність.

Водночас, адвокат у своїй скарзі просить суд поновити строк на оскарження, посилаючись на те, що такий пропуск викликаний невчасним розглядом скарги, а тому строк слід відраховувати з моменту отримання ним листа прокурора про відмову у задоволенні скарги.

Такий лист був надісланий на електронну пошту адвоката ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 02.10.2024, і з цього дня адвокат просить вести відлік строку на оскарження бездіяльності прокурора.

За змістом ч. 1ст. 117 КПК України,поновленню підлягає лише строк, який був пропущений із поважних причин.

При цьому, КПК України не передбачає чіткий перелік обставин, що належать до поважних причин пропуску процесуального строку і можуть бути підставою для його поновлення.

Разом з тим, виходячи з системного тлумачення положень КПК (частина 3 статті 37, стаття 138, пункт 1 частини 1 статті 232, пункт 1 частини 1 статті 336), під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти фактичні обставини, які: (1) об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі особи, яка пропустила строк; (2) виникли та/або існували протягом строку, передбаченого КПК для вчинення процесуальної дії; (3) безпосередньо унеможливили або істотно ускладнили можливість вчинення процесуальних дій у визначений КПК строк; (4) підтверджуються належними доказами. Таке визначення поважних причин пропуску строку відповідає усталеній судовій практиці Верховного Суду (судові рішення Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 28.01.2021 у справі №201/1156/18, від 05.03.2020 у справі № 367/5629/16-к, від 30.09.2019 у справі №635/4248/16-к, від 11.06.2019 у справі № 373/1742/15-к, від 11.06.2019 у справі №523/11081/17).

Таким чином, слідчий суддя має встановити, чи існують поважні причини пропуску заявником процесуального строку, встановленого ч. 1 ст. 304 КПК України, які б могли бути підставою для його поновлення.

Дослідивши подану скаргу та додатки до неї, слідчий суддя приходить до висновку, що причини, через які адвокатом пропущено строк на оскарження є неповажними, оскільки адвокат невірно обраховує початок строку на подання відповідної скарги і посилається на обставини, які виникли та існували вже після спливу процесуального строку на оскарження.

Так, за змістом скарги, заявник пов`язує початок строку на оскарження з моментом отримання ним відповіді від прокурора про відмову у задоволенні його скарги на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні.

Водночас, такий обрахунок є помилковим, оскільки як було зазначено вище, ч. 1 ст. 304 КПК України не пов`язує початок обчислення строку на подання відповідної скарги з моментом отримання повідомлення про відмову задоволенні скарги, неналежному реагуванні на неї, чи моментом, коли скаржник дізнався чи міг дізнатись про допущення бездіяльності. Початок перебігу строку оскарження бездіяльності КПК України пов`язує з об`єктивними чинниками та починає обчислюватись із дня, що наступає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення відповідної дії.

Натомість, наведений адвокатом порядок обчислення строку з моменту отримання відповідного рішення застосовується у випадку оскарження визначеного рішення, яке може бути предметом розгляду відповідно до п. 2-9-1,11 ч.1 ст. 303 КПК.

Отже, десятиденний строк на оскарження бездіяльності щодо бездіяльності прокурора по нерозгляду скарги розпочався не з дня наступного за днем отримання адвокатом відповіді про відмову у такому внесенні, а з дня наступного за днем закінчення перебігу триденного строку на розгляд скарги, що у конкретно цьому випадку є 25.09.2024.. Відповідно, вказаний десятиденний строк закінчився 05.10.2024, а адвокат направив скаргу лише 11.10.2024.

З огляду на вказане, слідчий суддя відхиляє доводи адвокатів про підстави для поновлення строку на оскарження, оскільки помилковість тлумачення та застосування законодавства не може вважатися поважною причиною.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що скаргу подано з пропуском десятиденного строку на її подання, а адвокат не навів будь-яких відомостей щодо існування протягом вказаних десяти днів об`єктивно непереборних обставин, що унеможливили своєчасне подання ним скарги, з огляду на що слідчий суддя констатує відсутність підстав для поновлення процесуального строку.

За змістом ч. 2 ст. 304 КПК України, такі обставини мають наслідком повернення скарги.

Водночас, рішення про повернення скарги може бути ухвалене лише на стадії відкриття провадження за нею, а у тих випадках, коли обставини, передбачені ч. 2 ст. 304 КПК України, були встановлені слідчим суддею вже після відкриття провадження за скаргою, таке провадження підлягає закриттю.

Керуючись, ст. ст. 2, 115,117, 303, 307, 308, 309, 376, 392 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

1.У задоволенні заяви про поновлення пропущеного процесуального строку на оскарження бездіяльності прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури - відмовити.

2.Провадження за скаргою адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк у кримінальному провадженні № 0000236 від 31.05.2023, - закрити.

3.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1