КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №552/5163/24
Провадження № 1-кп/552/928/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2024 м. Полтава

Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000012 від 13.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України,

В С Т А Н О В И В :

На розгляді Київського районного суду м. Полтави перебувають матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК України.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, та перебував у розшуку, може впливати на свідків та потерпілого, які судом не допитані, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявок до суду, враховуючи його нехтування положеннями чинного законодавства та самовільне залишення військової частини.

Захисник ОСОБА_4 проти клопотання прокурора заперечувала, заявила суду клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на нічний домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 із застосуванням електронних засобів контролю, у разі залишення відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - визначити йому альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, в обгрунтування зазначила, що обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, на його утриманні перебувають батьки-пенсіонери та малолітній син 2016 року народження, обвинувачений є учасником бойових дій, з 2012 року проходить військову слажбу за контрактом, має відзнаки: нагрудний занк "Учасник АТО" та відзнаку Президента України "За участь в антитерористичній операції", до 11.03.2023 проходив військову службу у своій військовій частині.

Захисник ОСОБА_5 проти клопотання прокурора заперечувала, заявила суду клопотання про скасування запобіжного заходу, в обгрунтування зазначила, що на утриманні обвинуваченого перебувають батьки пенсійного віку, які потребують догляду, допомоги та піклування у зв`язку із похилим віком та хронічними захворюваннями, на даний час він є єдиним сином, який може про них піклуватись, оскільки його старший брат є мобілізованим та на даний час знаходиться в зоні бойових дій, обвинувачений перебуває у цивільному шлюбі з громадянкою ОСОБА_7 та має на утриманні двох малолітніх дітей (від попереднього шлюбу), не судимий, майнова шкода відсутня, зазначала, що один із свідків перебуває у безпосередньому підпорядкуванні в потерпілого та що відсутні будь-які докази вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення.

Суд, заслухавши думку прокурора, захисників, обвинуваченого, який просив пом`якшити запобіжний захід, приходить до наступного.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

На досудовому слідстві ухвалою слідчого судді Октябського районного суду м. Полтава від 02.08.2024 ОСОБА_6 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення була врахована при обранні йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 на даний час є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: впливати на та свідків та потерпілого в кримінальному провадженні; спробам переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності; продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки останній обвинувачується у вчиненні, зокрема, тяжкого злочину в період воєнного стану, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, свідки по справі судом не допитані.

З огляду на положення ч. 7 ст. 176 КПК України та введення воєнного стану в Україні, слідчий суддя позбавлений можливості застосувати до військовослужбовця, який підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України, інший запобіжний захід, окрім такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою, навіть у випадку, якщо слідчий суддя дійде висновку, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Отже, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути вищезазначені ризики, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

Продовжуючи обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з урахуванням особи обвинуваченого, суд вважає за можливе визначити обвинуваченому відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи«Істоміна проти України».

Так, урішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

З урахуванням наведеного вище, суд, визначаючи обвинуваченому ОСОБА_6 розмір застави, вважає, що вона має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити. Тому суд, враховуючи тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , його майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про його особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, вважає за доцільне визначити обвинуваченому заставу в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., що відповідає межі застави, встановленій п.2 ч.5 ст.182 КПК України з урахуванням тяжкості злочину, у вчиненні якого ОСОБА_6 обвинувачується. Окрім того, у разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 315 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Полтавської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 про продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб до 08.11.2024 включно.

Встановити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Полтавській області, ЗКПО 26304855, р/р UA0015950 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у зв`язку із внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1