УХВАЛА

17 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 390/1684/23

провадження № 51-4673 ск 24

Колегія суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

перевіривши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 3 квітня 2024 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 15 липня 2024 року,

установила:

У касаційній скарзі порушується питання про перегляд указаних судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що скаргу було подано без додержання приписів п. 4 ч. 2, частин 3, 5, 6 цієї норми процесуального права.

Згідно з положеннями закону в касаційній скарзі має бути зазначено правове обґрунтування заявлених скаржником вимог, адже суд касаційної інстанції (далі - Суд) є судом права, а не факту і може скасувати чи змінити оскаржені судові рішення лише на підставах, передбачених ч. 1 ст. 438 вказаного Кодексу. При цьому слід мати на увазі, що згідно з положеннями статей 433, 438 КПК Суд не перевіряє повноти судового розгляду й висновків щодо фактичних обставин справи, а при здійсненні провадження виходить з обставин, установлених у рішеннях судів попередніх інстанцій.

Наведеного не було враховано при зверненні до Суду.

За змістом касаційної скарги, у ній її автор, не погоджуючись із судовими рішеннями, просить їх скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Однак у поданій скарзі мотиви незгоди з вироком переважно зводяться до загальних тез про недодержання судом першої інстанції Конституції України і не зазначено обґрунтування допущення у провадженні таких порушень норм права, котрі з огляду на положення статей 412, 413 КПК є істотними й зумовлюють обов`язкове скасування вказаного рішення. Водночас, стверджуючи про помилковість висновків суду, скаржник ставить під сумнів повноту судового розгляду, відповідність висновків суду фактичним обставинам кримінального провадження, що не є предметом ревізії Суду.

Крім того, попри те, що обвинувальний вирок переглядався в апеляційному порядку, захисник не наводить аргументів, які би свідчили про постановлення ухвали з порушенням приписів статей 370, 419 КПК, зважаючи на статті 404, 415 цього Кодексу, встановлені у справі факти та позицію сторони захисту під час здійснення апеляційного провадження. Разом із цим автор скарги не вказує яких конкретних доводів сторони захисту не розглянув суд апеляційної інстанції і не дав на них відповідей.

Отже, й не обґрунтовано заявленої в касаційній скарзі вимоги про скасування судових рішень і призначення нового розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участі в касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Проте подана касаційна скарга не містить жодних застережень щодо цієї обставини.

Також захисником не додано копії оспорюваних рішень, як це передбачено ч. 5 ст. 427 вказаного Кодексу.

При скеруванні скарги через підсистему «Електронний кабінет» було залишено поза увагою, що її функціонування у Касаційному кримінальному суді Верховного Суду здійснюється з урахуванням вимог процесуального законодавства. Відповідно до ст. 35 КПК, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, передбачених цим Кодексом, надати доказ надсилання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам провадження копій наданих документів.

Частиною 6 ст. 427 КПК передбачено, що до касаційної скарги додаються її копії з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження і учасникам судового провадження. Ця вимога не поширюється на засудженого, який тримається під вартою.

Тому, захисник зобов`язаний надати відповідні копії з додатками для надіслання іншим учасникам провадження або докази надсилання їх згаданим учасникам. Наведених законодавчих приписів не було враховано.

Оскільки касаційна скарга не відповідає положенням, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху й установити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, колегія суддів

постановила:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 на вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 3 квітня 2024 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 15 липня 2024 року залишити без руху і встановити строк для усунення недоліків упродовж п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3