Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8502/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001552 від 07.07.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Юнокомунарівськ Єнакієве Донецької області, із середньою спеціальною освітою, неодруженої, не працюючої, маючої на утриманні одну малолітню дитину, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому слідством місці та у невстановлений слідством час, однак не пізніше 07.07.2024, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, спрямований на придбання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, в особливо великих розмірах, для власного вживання, без мети збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у невстановленому місці, за невстановлених обставин та часу, ОСОБА_5 незаконно придбала у невстановленої слідством особи особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP в особливо великих розмірах для власного вживання, без мети збуту, який розпочала незаконно зберігати при собі до 07.07.2024.

У подальшому, 07.07.2024 о 23 год. 00 хв. за адресою м. Київ, пров. Полковий, буд. 1 працівниками поліції було зупинено ОСОБА_5 , у якої в період часу з 23 год. 00 хв. по 00 год. 05 хв. під час проведення особистого обшуку було виявлено та вилучено в рюкзаку близько 3 кілограми кристалоподібної речовини білого кольору, а саме особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, яку остання зберігала для власного вживання без мети збуту.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України №770 від 06.05.2000 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список №2 наркотичні засоби, обіг яких обмежено», «Таблиця І» PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Наказом Міністерства охорони здоров`я України №280 від 15.05.2015 «Про внесення змін до наказу МОЗ №188 від 01.08.2000» встановлено, що маса PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) до 0,15 г є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г - великим розміром, 20,0 і більше - особливо великим розміром.

07.07.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 08.07.2024 їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий та прокурор вказують наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим слідчий звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити із наведених у ньому підстав.

Захисник, який приймав участь у судовому засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, вказуючи на недоведеність наведених у клопотанні ризиків. Із урахуванням особи ОСОБА_5 , яка має постійне місце проживання в м. Києві, має на утриманні малолітню дитину, захисник просив застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001552, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

07.07.2024 о 23 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України.

08.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин без мети збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини в особливо великих розмірах.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 309 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Про обґрунтованість вказаної підозри свідчать матеріали, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема: рапорт про виявлене кримінальне правопорушення від 07.07.2024; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 від 07.07.2024; висновок експерта №СЕ-19/111-24/31694-НЗПРАП, складений за результатами проведеної судової експертизи матеріалів, речовин та виробів; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 08.07.2024.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Разом із цим, з`ясовуючи наявність підстав для застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду у постанові №4 від 25.04.2003 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України №10 від 11.06.2004, №15 від 24.10.2008) суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту мають додержувати вимог ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, відповідно до яких кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків відповідно до процедури, встановленої законом.

Пунктом третім вказаної Постанови Пленуму ВСУ передбачено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, зокрема, приймаючи до уваги тяжкість інкримінованого підозрюваному злочину, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Разом із цим, слідчий суддя вважає, що ризики незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином на даний час є недоведеними.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Як встановлено слідчим суддею, підозрювана ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Юнокомунарівськ Єнакієве Донецької області, є внутрішньо переміщеною особою та протягом трьох останніх років проживає у м. Києві, вона є раніше не судимою.

На даний час місцем її фактичного проживання є АДРЕСА_2 , де вона проживає разом зі своєю малолітньою дитиною, якій виповнився 1 рік 4 місяці, та матір`ю, яка є особою похилого віку.

Крім того, у судовому засіданні підозрювана заявила про своє бажання співпрацювати зі слідством, вказуючи на те, що вона не має жодного наміру ухилятися від слідства та суду.

Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрювану обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001552, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Строк дії ухвали та обов`язків визначити в два місяці, а саме до 07.09.2024 включно, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_9