Провадження № 1-кс/643/1512/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2024 м. Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши скаргу голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої службової особи Салтівської окружної прокуратури міста Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

Голова Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 01.11.2024 звернувся до слідчого судді Московського районного суду м. Харкова з даною скаргою, в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування Салтівської окружної прокуратури міста Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання від нього заяви про вчинення кримінального правопорушення в строки визначені ст. 214 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 01.11.2024 за скаргою відкрито провадження та призначено дату судового розгляду, з Салтівської окружної прокуратури міста Харкова витребувано матеріали за результатами розгляду заяви голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 , яка була прийнята 25.10.2024.

Через канцелярію суду 06.11.2024 від Салтівської окружної прокуратури міста Харкова надійшов супровідний лист від 06.11.2024 № 53-102-4864ВИХ-24, в додатках до якого містилися листи між Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова та Харківською обласною прокуратурою, відповідно до змісту яких з метою урегулювання конфлікту інтересів заява голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 від 25.10.2024 направлена до Офісу Генерального прокурора. Зокрема, в листі Харківської обласної прокуратури від 01.11.2024 № 23-266ВИХ-24 на адресу Салтівської окружної прокуратури міста Харкова зазначено, що з урахуванням листа виконувача обов`язків Генерального прокурора від 31.10.2024 № 17/1/1-419ВИХ-24 з метою врегулювання конфлікту інтересів вказана заява розглядатиметься структурним підрозділами Офісу Генерального прокурора.

В поданій слідчому судді скарзі скаржник просив провести розгляд скарги без його участі та повідомити його про результати.

В судовому засіданні представник Салтівської окружної прокуратури міста Харкова прокурор ОСОБА_3 просила у задоволенні скарги відмовити. Також надала пояснення, що оскільки заявник вказує на можливі неправомірні дії керівника Салтівської окружної прокуратури міста Харкова, то з метою врегулювання конфлікту інтересів вказана заява розглядатиметься структурним підрозділами Офісу Генерального прокурора.

При цьому на запитання слідчого судді, яким чином така оцінка заяви голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 , проведена Салтівською окружною прокуратурою міста Харкова, корелюється з нормами Кримінального процесуального кодексу України, зокрема нормою частини першої ст. 214, а також з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим Наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, прокурор ОСОБА_3 відповіді не надала.

Такими чином на час розгляду скарги, відомості щодо обставин, відображених у зверненні голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 , на час розгляду скарги слідчим суддею, до ЄРДР невнесені.

Тобто, строки, визначені ст. 214 КПК України, суб`єктом оскарження не дотримані.

Так, у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11.09.1997 (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

При цьому, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04.12. 1995 у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France) (заява № 23805/94).

Реалізація такого права має здійснюватися заявником з урахуванням того, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема ст. 214 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Також, слідчий суддя ураховує те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки, ВП ВС, слідчий суддя з`ясувавши наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги, приходить до такого висновку.

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119) сторін цих відносин, відповідно.

У цьому випадку, запроваджені внутрішні процедури щодо порядку та строків внесення даних до ЄРДР кореспондуються з норми наведеної ст. 214 КПК України.

Як наслідок, з вище зазначеної правової норми (ст. 214 Кодексу) та запроваджених внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення унесення за нею відомостей до ЄРДР так, як згідно ч. 1 ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

При цьому, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене підтверджується імперативними положеннями ст. 214 КПК, з даного питання, так як дискреційні повноваження суб`єкта оскарження, у цій ситуації, є обмеженими, а саме полягають у самому унесенні даних до ЄРДР за зверненням.

Адже, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але й не має права виходити за її межі.

У цьому випадку, суб`єкт оскарження фактично ухилився від реалізації своєї компетенції, шляхом виходу за її межі дискреційних повноважень.

Слід також додати, що згідно з положеннями Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

З порушеного у зверненні питання суб`єкт оскарження нормами кримінального процесуального законодавства України обмежений свободою розсуду, бо, як орган позбавлений змоги обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Наведене вище спростовує доводи представника Салтівської окружної прокуратури міста Харкова про те, що при отриманні заяви голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 її оцінка була проведена відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» та Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів. Закон України «Про запобігання корупції» визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень. Кодекс професійної етики та поведінки прокурорів визначає основні принципи, моральні норми та правила прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою. Таким чином, наведені прокурором нормативно-правові акти не містять норм, релевантних до звернення особи про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення.

У такого роду правовідносинах останній має вчинити визначену у КПК дію.

Адже, на етапі прийняття та внесення даних за зверненням до ЄРДР, посилатися на положення ст. 2 КК, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно, так як на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, може бути не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину.

А тому, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Тобто, норми КПК не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

У пункті 39 справи "Устименко проти України" (заява № 32053/13) від 29.10.2015, принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представити свою справу за таких умов, які не ставлять його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

У даному випадку встановлено, що суб`єктом оскарження було отримано від заявника голови Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, але у строки, визначені ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР внесено не було.

У пункті 74 Рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (заява № 55555/08) від 20.05.2010 і пункті 70 Рішення у справі "Рисовський проти України" (заява № 29979/04) від 20.10.2011 ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування" та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотрималися власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов унесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків. Тим самим, отримали вигоду від своїх порушень та позбавили особу, яка подала заяву про злочин, як сторону, у взаємовідносинах, що склалися між ними з моменту подання такого звернення про злочин, розумної можливості представити свою справу за таких умов, які б не ставили його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (суб`єктом оскарження).

Слідчим суддею взято до уваги, що заяву від 25.10.2024 до Салтівської окружної прокуратури міста Харкова подано головою Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 , тобто предмет звернення стосується прав та законних інтересів невизначеного кола осіб, що відповідно має значний суспільний інтерес, та повинно бути враховано в громадянському суспільстві.

За таких умов, з урахуванням наведеного, слідчий суддя розглянувши скаргу, у межах наявних та поданих до суду доказів, на час її розгляду, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою виконання його завдань, застосування належної процедури, вважає скаргу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню шляхом зобов`язання суб`єкта оскарження вчинити дії, передбачені ст. 214 КПК України.

Також, в аспекті положень ч. 1 ст. 534 КПК, слідчий суддя вважає за доречне копію заяви про вчинення кримінального правопорушення від 25.10.2024, подану головою Громадської організації «НОН-СТОП» ОСОБА_4 до слідчого судді, надіслати до Салтівської окружної прокуратури разом з цим судовим рішенням для вчинення дії, врегламентованої ст. 214 КПК України.

Відповідно до положень ст. 129-1 Конституції України, держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 214, 303-307, 369-372, 376, 535 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої службової особи Салтівської окружної прокуратури міста Харкова, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задоволити.

Зобов`язати уповноважену службову особу Салтівської окружної прокуратури міста Харкова внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 за вих. № 25/10/2024-1-10 від 25.10.2024 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1 КК України, у строк, визначений частиною першою ст. 214 КПК України.

Копію заяви про вчинення кримінального правопорушення від 25.10.2024, подану головою ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 до слідчого судді Московського районного суду м. Харкова, надіслати до Салтівської окружної прокуратури міста Харкова разом з цим судовим рішенням для вчинення дії, врегламентованої частиною першою ст. 214 КПК України.

Зобов`язати відповідальну службову особу Салтівської окружної прокуратури міста Харкова невідкладно після виконання цієї ухвали надати до суду повідомлення в порядку, передбаченому частиною четвертою ст. 535 КПК України. Зобов`язати відповідальну службову особу Салтівської окружної прокуратури міста Харкова надіслати належним чином завірену копію вищевказаного повідомлення на адресу заявника.

Копію ухвали слідчого судді після її проголошення скерувати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 22.11.2024 о 10:30.

Слідчий суддя ОСОБА_1