СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8620/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року м.Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002471 від 05.11.2024 за ч. 1 ст. 345 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене в ході обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Слідчими слідчого відділу Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002471 від 05.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Матеріали даного кримінального провадження виділені з кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001052 від 13.05.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України.

24.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України.

Крім того, в ході досудового розслідування встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 безпосередньо проживає президент Київського міжнародного університету ОСОБА_4 , за підписом якого видано документи, які надають підстави для законного перетину кордону України іноземцям Шахід Хаммад та ОСОБА_6 , а саме запрошення на навчання до Київського міжнародного університету.

З урахуванням невідкладного випадку - врятування майна, виявлення та вилучення речей (предметів), які можуть містити в собі інформацію про обставини вчинення кримінального правопорушення до постановлення ухвали слідчого судді відбулося проникнення до приміщення будинку АДРЕСА_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_7 та у якому фактично проживає ОСОБА_4 , та проведено невідкладний обшук з метою виявлення та вилучення предметів, що мають значення для досудового розслідування, де серед іншого, вилучено предмет схожий на вогнепальну зброю з маркуванням АКММП-УОС НОМЕР_3, один магазин до неї та 25 предметів схожих на патрони з маркуванням bxn81. 26.09.2024 за результатами розгляду клопотання про надання дозволу на обшук житла, який фактично проведено, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва надано дозвіл на обшук житла за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проведено 23.09.2024.

Під час проведення вказаного обшуку ОСОБА_4 погрожував вбивством працівнику поліції, при цьому використовуючи предмет схожий на вогнепальну зброю з маркуванням АКММП-УОС НОМЕР_3.

Постановою слідчого від 07.10.2024 вилучені речі визнано речовим доказом.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання, яке підтримує у повному обсязі, у його відсутності.

Слідчий суддя розглядає клопотання прокурора про арешт майна без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання і додатки до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання необхідно задовольнити, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

23.09.2024 за місцем проживання ОСОБА_4 проведено обшук, під час якого вилучено предмет схожий на вогнепальну зброю з маркуванням АКММП-УОС НОМЕР_3, один магазин до неї та 25 предметів схожих на патрони з маркуванням bxn81.

Постановою слідчого від 07.10.2024 вилучене майно визнано речовим доказом.

У випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Матеріали клопотання свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи, що прокурором доведено, що не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту на вилучені речі.

Керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002471 від 05.11.2024 за ч. 1 ст. 345 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме: предмет схожий на вогнепальну зброю з маркуванням АКММП- НОМЕР_1 , один магазин до неї та 25 предметів схожих на патрони з маркуванням bxn81 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1