Справа № 461/6687/24
Провадження № 1-кс/461/4998/24
про накладення арешту на майно
16.08.2024 року слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора відділу захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на арешт майна, -
в с т а н о в и л а:
Клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2024, близько 20:30 год. в АДРЕСА_1 відбулось зіткнення транспортних засобів, а саме автомобіля марки «Skoda Octavia» р. н. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та мотоцикла марки «Honda CB 1000R» р. н. НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті зіткнення водій мотоцикла ОСОБА_6 та неповнолітня пасажирка мотоцикла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримали тілесні ушкодження, з якими були госпіталізовані до реанімаційного відділу КНП "Дрогобицька міська лікарня" ДМР.
Оскільки на автомобілі є наявні сліди злочину та сам автомобіль є речовим доказом у кримінальному провадженні і в подальшому буде залучений для проведення слідчих експерементів та проведення автотехнічних та транспортно-трасологічних експертиз, необхідно забезпечити зберігання цього речового доказу щляхом накладення арешту на нього, а тому просить клопотання задовольнити.
Прокурор у судове засідання не з`явилась, просила проводити розгляд клопотання без її участі, а також, з метою забезпечення арешту майна, без власників (користувачів) майна.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, слідча суддя вважає за можливе провести судовий розгляд без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідча суддя приходить до таких висновків.
14.08.2024, близько 20:30 год. в АДРЕСА_1 відбулось зіткнення транспортних засобів, а саме автомобіля марки «Skoda Octavia» р. н. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та мотоцикла марки «Honda CB 1000R» р. н. НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті зіткнення водій мотоцикла ОСОБА_6 та неповнолітня пасажирка мотоцикла ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримали тілесні ушкодження, з якими були госпіталізовані до реанімаційного відділу КНП "Дрогобицька міська лікарня" ДМР.
За результатами огляду місця ДТП 15.08.2024 автомобіль марки «Skoda Octavia» р. н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_4 , був вилучений та доставлений на територію спецмайданчику Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, що знаходиться за адресою: Львівська обл., м. Дрогобич, вул. Бориславська, 30.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 КПК України.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукуванні, пристосовані, чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, що здійснювались на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи, що накладення арешту на майно проводиться з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також те, що вказані у даному клопотанні предмети необхідні для розкриття кримінального правопорушення, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідча суддя ,-
клопотання задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль марки «Skoda Octavia» р. н. НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_4 , який був вилучений та доставлений на територію спецмайданчика Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, що знаходитьс за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування таким.
У порядку ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідча суддя ОСОБА_9