Провадження №1-кс/369/2347/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001501 від 22.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001501 від 22.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що у провадженні відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0001501 від 22.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.07.2024 о 19:50 год. на 51 км + 850м. автодороги М-07 «Київ-Ковель», в Бучанському районі біля кільця в с. Бородянка, в районі зупинки транспорту «Бородянка», за напрямком руху у бік с. Клавдієво-Тарасове відбулося зіткнення автомобіля «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із мотоциклом «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які рухалися по автодорозі М-07 «Київ-Ковель» в попутному напрямку у бік с. Клавдієво-Тарасове.

Внаслідок ДТП було травмовано: водія мотоциклу «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_5 , попередній діагноз: відкритий перелом лівого стегна, та пасажира вказаного мотоциклу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , попередній діагноз: забій лівого стегна та поперекового відділу хребта, яких доставлено для надання медичної допомоги до Бородянської ЦМЛ.

21.07.2024 тимчасово виконуючим слідчого відділення розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого відділу Бучанського районного управління поліції ГУНП в Київській області майором поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця дорожньо-транспортної події, під час якого оглянуто транспортні засоби: автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , на яких зафіксовано сліди та пошкодження, що утворились внаслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди. В подальшому, з метою збереження майна вказані транспортні засоби було поміщено на майданчик тимчасово затриманих транспортних засобів за адресою: Київська область Бучанський р-н., с. Макарів, вул. Василя Стуса, 37 .

Виходячи з того, що автомобіль марки транспортні засоби: автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , причетні до дорожньо-транспортної події та містять сліди вчинення кримінального правопорушення: пошкоджені частини корпусу, вказані транспортні засоби необхідно дослідити та встановити ряд питань: встановити технічну справність гальмівної системи та рульового керування транспортного засобу, встановити якими частинами контактували між собою вказані транспортні засоби та під яким кутом, які утворилися механічні пошкодження, тобто призначити інженерно-технічну експертизу за спеціалізацією «Дослідження технічного стану транспортного засобу», інженерно-технічну експертизу за спеціалізацією «Транспортно-трасологічне дослідження», тому арешт зазначених транспортних засобів для кримінального провадження буде мати доказове значення. Без проведення вказаних експертиз із зазначеними транспортними засобами неможливо іншим способом довести усі обставини, які стали причиною дорожньо-транспортної пригоди.

Вилучені транспортні засоби: автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , є майном, яке відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, у зв`язку з чим постановою слідчого від 22.07.2024, вказані транспортні засоби були визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Підставою для арешту майна, щодо якого заявляється клопотання та його метою є, відповідно до п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України збереження речових доказів, а саме автомобіля «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та мотоцикла «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , на яких збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення.

Автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_3 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_4 , належить ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_2 .

Мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_5 , на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_6 , належить ОСОБА_9 , адреса: АДРЕСА_3 .

Виходячи з того, що транспортні засоби: автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 необхідно дослідити, забезпечивши таким чином виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, а також те, що в разі будь-якого зволікання з арештом вказаних транспортних засобів будуть створені можливості для їх реалізації, знищення або переховування, прокурор просив накласти арешт на вказані транспортні засоби.

В судове засідання прокурор не з`явився.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 - умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання- задовольнити.

Накласти арешт на:

- автомобіль «МERCEDES-BENZ VITO 110», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_3 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_4 , належить ОСОБА_8 , адреса: АДРЕСА_2 ;

- мотоцикл «YAMAHA TDM 900», реєстраційний номер НОМЕР_2 , номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_5 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_6 , належить ОСОБА_9 , адреса: АДРЕСА_3 ,

із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаними транспортними засобами, до скасування арешту майна у встановленому Кодексом порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10