У Х В А Л А

про скасування арешту

03.09.2024 слідчий суддя Городоцького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000220 від 21.07.2024, -

в с т а н о в и л а :

02.09.2024 адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся в суд з клопотанням про скасування арешту, накладеного в рамках кримінального провадження № 0000220 від 21.07.2024 згідно ухвали слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 26.07.2024 на автомобіль марки «Mercedes-Benz 290 TD» р.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 27.03.2024, належитьОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 , мотивуючи клопотання тим, що кримінальне провадження № 0000220 від 21.07.2024 закрито постановою заступника начальника СВ ВнП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 за відсутністю в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення.

Вказує, що згідно норм КПК України слідчий не вправі скасовувати арешт майна, накладений слідчим суддею, такі повноваження має виключно прокурор при винесенні постанови про закриття кримінального провадження та слідчий суддя. Натомість у даному випадку постанову про закриття кримінального провадження виніс слідчий, а відтак на сьогодні арешт автомобіля ОСОБА_4 , не скасований, що позбавляє її можливості належним чином реалізовувати свої повноваження власника такого майна.

Адвокат ОСОБА_3 та власник майна в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час та місце розгляду клопотання, їх неявка не перешкоджає розгляду такого.

Слідчий СВ ВнП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 та прокурор Городоцького відділу Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_8 , також належно повідомлялися про час та місце розгляду клопотання, в телефонному режимі повідомили суд про неможливість явки, проти задоволення клопотання не заперечують.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши клопотання з додатками до нього, доходжу до наступного висновку.

Із змісту клопотання та доданих до нього матеріалів убачається, що слідчим відділом відділення поліції № 1 Львівського РУП № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000220, що внесене 21.07.2024 до ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 26.07.2024 накладено арешт на автомобіль марки «Mercedes-Benz 290 TD» р.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 27.03.2024, належитьОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 .

Постановою заступника начальника СВ ВнП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 від 28.08.2024 кримінальне провадження № 0000220 від 21.07.2024 закрито за відсутністю в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення та наявності в його діях ознак адміністративного правопорушення.

Згідно до п. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації (частина 3 статті 174 КПК України ).

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частинна 4 статті 174 КПК України).

Згідно із ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України ), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, то для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а кримінальне провадження закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 30.06.2020 року по справі №727/2878/19.

Однак, під час закриття кримінального провадження не було вирішено питання про скасування арешту майна.

За таких обставин, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні завершене, у зв`язку з чим відпала потреба в застосуванні арешту майна, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 3, 26, 100, 170, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити.

Арешт, накладений в рамках кримінального провадження № 0000220 від 21.07.2024 ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду Львівської області від 26.07.2024 на майно - автомобіль марки «Mercedes-Benz 290 TD» р.н.з. НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 27.03.2024, належитьОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 - скасувати.

Ухвала остаточна, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1