Справа № 212/9740/23
У Х В А Л А

25 липня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення судово-медичної та генетичної експертиз,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 121 КК України.

29 січня 2024 року до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення експертизи сили ударів для об`єктивного та всебічного розгляду справи.

10 червня 2024 року до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення експертизи крові потерпілої для визначення ДНК з метою виключення сумнівів, так як висновок експерта у кримінальному провадженні містить припущення і статева приналежність і група крові потерпілої ОСОБА_6 не визначені. Також, підтримав клопотання від 29.01.2024 про призначення експертизи сили ударів отриманих травм потерпілої для порівняння з результатами експертизи з силою в його ногах та ступнях.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свої клопотання і просив призначити експертизи для з`ясування обставин.

Захисник ОСОБА_5 підтримав думку свого підзахисного.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти призначення експертиз, зазначив, що клопотання жодним чином не обґрунтовані, не наведені мета та підстави незгоди з попередніми висновками експертиз, які наявні у справі, а також зауважив, що в судовому засіданні був допитаний експерт, який надав змістовні відповіді на усі питання.

Суд, вивчивши клопотання обвинуваченого, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 КПК України; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

У кримінальному провадженні № 0001435 проведені судово-медичне дослідження рідкого зразка крові трупа ОСОБА_6 , судово-імунологічні експертизи, судово-медичні експертизи по факту смерті ОСОБА_6 , долучені прокурором під час судового розгляду та безпосередньо досліджені судом.

Відповідно до п. 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

З клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 вбачається, що він просить провести генетичну експертизу для встановлення ДНК потерпілої та судово-медичну експертизу для встановлення сили ударів.

Відповідно до акту судово-медичного дослідження (обстеження) № 323 від 17.10.2023, при дослідженні рідкого зразка крові трупа ОСОБА_6 група крові не встановлена, виявлений тільки антиген В за ізосерологічною системою АВ0.

Відповідно до висновку судово-імунологічної експертизи № 175 від 20.11.2023, встановлено, у тому числі виявлення на наданих на експертизу речових доказах слідів крові, які могли бути утвореними за рахунок крові особи з групою крові В з ізогемаглютиніном анти-А за ізосерологічною системою АВ0, тому не виключена можливість утворення їх за рахунок крові потерпілої ОСОБА_6 .

Відповідно до висновку судово-імунологічної експертизи № 176 від 20.11.2023, встановлено, у тому числі щодо встановлення на наданому на експертизу речовому доказі наявності крові, при серологічному дослідженні крові виявлені антиген В і ізогемаглютинін анти-А за ізосерологічною системою АВ0…, тому не виключена можливості утворення його за рахунок крові потерпілої ОСОБА_6 .

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 2162/2962 від 13.11.2023 зрізів нігтів з піднігтьовим вмістом та мікрооб`єктів з долонь обох рук трупу ОСОБА_6 встановлено, у тому числі, що при цитологічному дослідженні статева належність крові не визначена через відсутність формених елементів крові, при серологічному дослідженні виявлено антиген В ізосерологічної системи АВ0, що не виключає можливості походження крові від особи (осіб) групи крові В з ізогемаглютиніном анти-А ізосерологічної системи АВ0; отримані результати досліджень дають можливість припустити, що кров могла походити від ОСОБА_6 , оскільки виявлений антиген В ізосерологічної системи АВ0 виявлений і при встановленні групової належності її крові.

Відповідно до висновку судово-медичної експертизи по факту смерті ОСОБА_6 № 2095-1 від 07.11.2023, всі виявлені тілесні ушкодження в область голови, тулубу та кінцівок виникли внаслідок прямої багаторазової травматизації тупим (тупими) твердим (твердими) предметом (предметами), такими предметами могли бути кулак, коліно, лікоть, взута (невзута) нога, інші предмети з подібними властивостями; питання щодо сили завданих ударів виходить за межі компетенції судово-медичного експерта, сила ударів є фізичною величиною, то для відповіді на дане питання необхідно залучення фахівців з інших галузей.

Стаття 101 КПК України містить норми про дослідження висновку експерта, відповідно до яких для роз`яснення і доповнення висновку експерт може бути викликаний в суд і йому можуть бути поставлені питання щодо наданого ним висновку. Процедура допиту експерта в суді також передбачена процесуальним кодексом.

В судовому засіданні було допитано судово-медичного експерта, який роз`яснив свій висновок, зокрема щодо можливості отримання потерпілою ОСОБА_6 виявлених тілесних ушкоджень з висоти власного зросту, часу смерті потерпілої, а також щодо сили завданих потерпілій ударів з роз`ясненням цього питання.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

У відповідності до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в постанові № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок. Отже, висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Клопотання обвинуваченого про проведення експертизи ДНК щодо померлої ОСОБА_6 та визначення сили ударів не обґрунтовані, ним не наведені будь-які обставини, які б могли зумовити проведення додаткової, повторної або іншого виду експертизи, і зводяться до його непогодження з попередніми висновками експертів, роз`ясненням висновку експерта в судовому засіданні, обвинувачений не обґрунтовує для з`ясування яких обставин вважає за необхідне призначати експертизи і яке значення мають ці обставини для кримінального провадження, що не відповідає положенням кримінально-процесуального закону та меті призначення повторної та додаткової експертиз.

Положеннями статті 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, що належить до дискреційних повноважень суду.

До того ж, важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.

Так, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Суд зазначає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення поданих обвинуваченим клопотань, оскільки недоведена необхідність та доцільність проведення зазначених у клопотаннях експертиз.

Керуючись ст. 28, 101, 242, 332 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_4 про призначення судово-медичної та генетичної експертиз відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1