Справа № 946/6824/24
Провадження № 1-кс/946/2058/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2024 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування та про встановлення строків для завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні №50000622, -

ВСТАНОВИВ:

26.08.2024 року до суду надійшла скарга представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування, в якій заявник просить встановити строк слідчому та прокурору у цьому кримінальному провадженні № 50000622 у 10 днів для прийняття фінального (остаточного) процесуального рішення у цьому кримінальному провадженні.

В обґрунтування скарги зазначено, що враховуючи цілеспрямоване, активне та умисне саботування здійснення досудового розслідування, процесуального керівництва та судового контролю у кримінальному провадженні №50000622 з боку слідчих та прокурорів, а також надання сприяння злочинцям у використанні підроблених документів на ім`я ОСОБА_5 на так званий «пором «Кислицький»», просить активізувати здійснення досудового розслідування та процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 50000622 та невідкладно встановити строк слідчому та прокурору у цьому кримінальному провадженні у 10 днів для прийняття фінального (остаточного) процесуального рішення у цьому кримінальному провадженні.

Ухвалами суду від 28.08.2024, 29.08.2024 призначено проведення розгляду скарги в режимі відеоконференції з адвокатом ОСОБА_4 (обліковий запис - ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області.

Скаржник ОСОБА_3 будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарг в судове засідання не з`явилась. Заяв про відкладення розгляду справи не надала, про причини неявки не повідомила.

Представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення судового засідання у режимі відеоконференції, в судові засідання, призначені на 29.08.2024 о 15:30 год., 24.09.2024 о 15:30 год., 26.09.2024 о 11:30 год. на зв`язок з судом не вийшов, хоч і був офлайн, заяв про відкладення розгляду справи не надав, про причини не виходу на зв`язок не повідомив.

Прокурор, слідчий в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Слідчий суддя вважає, що на стадії розгляду скарг слідчим суддею були створені всі умови для реалізації права учасників провадження на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги вказану неявку учасників провадження, слідчий суддя оцінює таку позицію, як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи.

Вказана позиція слідчого судді узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Крім того, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи вищевказане, приходжу до висновку, що представник ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 зловживає своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду скарги.

Згідно вимог ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим і здійснюється в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

В зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченим нормами КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчиненні дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до п.9-1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

Проте, слідчому судді не надано доказів того, що прокурором приймалось таке рішення про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування. А отже є безпідставною скарга з огляду на відсутність предмета оскарження.

Положення статті 2 КПК України визначають, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченим нормами КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з положеннями ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Згідно з п.8 ч.1 ст.40 КПК України слідчий уповноважений приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень.

Частина 2 ст. 28 КПК України встановлює загальне правило, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Водночас ч. 6 ст. 28 КПК України містить спеціальну норму, за якою підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Ця норма кореспондує із положеннями частин 1, 2 ст. 114 КПК України, які передбачають, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження встановлені ч. 3 ст. 28 КПК України, до яких належать: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Отже, передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, не виключає можливості розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст.114 КПК України.

Вищевикладене узгоджується з позиціями, викладеними Другою судовою палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 18.10.2019 у справі № 757/37346/18-к (провадження 51-1329кмп19) та Третьою судовою палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 у справі № 757/5607/19-к (провадження 51-4094км19), які беруться слідчим суддею до уваги в силу вимог ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988).

В ході розгляду скарги встановлено, що у провадженні СД Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження №50000622.

Так, у скарзі скаржник просить активізувати здійснення досудового розслідування та процесуального керівництва у кримінальному провадженні №50000622 та встановити строк слідчому та прокурору у цьому кримінальному провадженні у 10 днів для прийняття фінального (остаточного) процесуального рішення у цьому кримінальному провадженні.

Однак як вбачається з матеріалів скарги та кримінального провадження, постановою від 18.03.2024 року слідчого СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області про закриття кримінального провадження №50000622 від 06.07.2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3, 4 ст.358, ст.278 КК України, кримінальне провадження у даній справі закрито в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 23.08.2024 року постанову від 18.03.2024 року слідчого слідчого відділу Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження №50000622 від 06.07.2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3, 4 ст.358, ч.1 ст. 278 КК України скасовано.

До суду скарга з клопотанням про встановлення розумних строків подана вже 26.08.2024, тобто через 3 дні після скасування постанови про закриття кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст. 113 КПК України процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідними положеннями цього Кодексу.

Статтею 219 КПК України встановлюються рамки в межах яких повинно бути здійснено досудове розслідування кримінального провадження, а саме - протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Вказаний строк може бути продовженим до дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, а також мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Тобто недотримання органом досудового розслідування розумних строків є таким, що не відповідає дійсності.

Тому правових підстав для встановлення слідчим суддею, відповідні до вимог ст.114 КПК України, процесуального строку досудового розслідування немає.

Крім того, у поданому клопотанні заявниця взагалі не наводить та не обґрунтовує жодним чином, що є будь-які підстави для необхідності та доцільності встановлення строків у визначеному ст.114 КПК України порядку. Подане клопотання складається із одного аркушу, який не містить будь-якого опису обставин порушення розумного строку з боку органів досудового розслідування, та ні у клопотанні, ні у чисельних поданих додатково клопотаннях тощо, не вказується на наявність таких порушень та на наявність підстав для застосування ст.114 КПК України.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що діючим КПК України передбачена можливість оскарження недотримань розумних строків на стадії досудового розслідування прокурору вищого рівня спосіб та порядок, що визначений ст.308 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні скарги представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування та про встановлення строків для завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 50000622.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування та про встановлення строків для завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 50000622 - відмовити.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 30.09.2024р. о 16:30 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1