Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8980/24
У Х В А Л А

22 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000885 від 19.04.2024,

ВСТАНОВИВ:

прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про накладення арешту на автомобіль, ключі до нього, документи, які вилучено за результатами огляду ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000885 від 19.04.2024ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_5 22.06.2022 шахрайським способом заволодів грошовими коштами ОСОБА_6 у розмірі 105 тис. доларів США шляхом їх позички та не повернення у встановлений строк.

У вказаному кримінальному провадженні проведено огляд ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено автомобіль Toyota Camry д.н.з НОМЕР_1 , ключі від нього та перепустку ЦУ 026208.

Вважає, що вилучені речі є предметом кримінального протиправного діяння, а тому з метою забезпечення їх збереження, а крім того з метою відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди, просить накласти на них арешт.

Автор клопотання подав заяву про проведення судового розгляду без його участі, просив подане клопотання задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Адвокат ОСОБА_3 просив у клопотанні відмовити, подав письмові заперечення.

Дослідивши доводи та матеріали клопотання слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінально - процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження (ч. 6 ст. 170 КПК).

З`ясовано, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000885 від 19.04.2024 ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України за заявою ОСОБА_6 про заволодіння 22.06.2022 її коштами у великому розмірі у АДРЕСА_2 .

13.07.2024 у вказаному кримінальному провадженні проведено огляд ділянки місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено речі та документи, на які прокурор просить накласти арешт у поданому клопотанні.

З`ясовано, що попереднє аналогічне клопотання перебувало на розгляді слідчого судді Подільського районного суду м. Києва, який ухвалою від 17.07.2024 (справа № 758/8749/24) повернув клопотання його автору, у зв`язку з невідповідністю змісту клопотання вимогам ст. 171 КПК та встановив строк на усунення недоліків. Так, клопотання було мотивовано тим, що вилучене майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містить його сліди, проте відповідне обґрунтування було відсутнє.

Повторно клопотання надійшло в межах встановленого строку.

Перевіривши доводи клопотання щодо необхідності накладення арешту на вилучені речі та документи з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки вони є предметом вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя відзначає що жодного аргументу чи доказу на підтвердження цієї обставини клопотання не містить, та завідомо не можуть вважатися предметом вчинення кримінального правопорушення, оскільки у кримінальному провадженні перевіряється факт заволодіння грошовими коштами а не останніми.

Водночас, оскільки у кримінальному провадженні підозра не оголошена, накладення арешту з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), не узгоджується з приписами ч. 6 ст. 170 КПК.

Слідий суддя підреслює, що за приписами ч. 1 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Таким чином, автором клопотання не доведено підстав для арешту майна, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 22, 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000885 від 19.04.2024 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1