Провадження № 1-кп/202/1710/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, скаргу захисників обвинуваченої ОСОБА_6 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 29.03.2023 року до ЄРДР за № 0000215, у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Верхній Рогачик, Херсонської обл., громадянки України, яка проживає в АДРЕСА_1 ,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000215 від 29.03.2023 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.1 ст.366, ч.4 ст.191 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 звернувся до суду із скаргою, в порядку ч. 2 ст. 393 ПК України, в якій просить скасувати постанову слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 від 18.12.2023 року про залучення в якості потерпілої сторони у кримінальному провадженні № 0000215 від 29.03.2023 року Дніпровську територіальну громаду в особі Дніпровської міської ради. В обґрунтування поданої скарги зазначає, що територіальна громада міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, або заявою про залучення її до провадження як потерпілого до СУ ГУНП в Дніпропетровській області не зверталася. Письмова згода від територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради щодо визнання потерпілою особою в матеріалах кримінального провадження відсутня. В матеріалах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000215 від 29.03.2023 року відсутні заява про вчинення щодо територіальної громади міста Дніпра в особі Дніпровської міської ради кримінального правопорушення та заява про залучення в якості потерпілого, так і відповідна письмова згода.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала клопотання.

Прокурор в судовому засідання заперечував проти задоволення скарги, надав письмові заперечення, та пояснив, що на його думку, суд повинен надавати оцінку постанові слідчого від 18.12.2023 року про визнання потерпілим в нарадчій кімнаті після дослідження всіх матеріалів кримінального провадження.

Суд, вислухавши доводи учасників щодо поданих скарг, дослідивши додані до скарг письмові докази на їх підтвердження, приходить до наступних висновків.

Частина друга ст. 303 КПК України визначає право подання скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Виходячи зі змісту ч. 3 ст. 314 та ст. 315 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані з призначенням кримінального провадження до судового розгляду, зокрема, визначити склад учасників судового провадження.

При перевірці поданої скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора та при винесенні рішення за результатами розгляду такої скарги суд не повинен вирішувати питання, що можуть стати предметом судового розгляду в цьому кримінальному провадженні.

Обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, передбачені у ст. 91 КПК України, а питання, що вирішуються судом при ухваленні вироку, визначені у ст. 368 КПК України.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження; сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ст.ст. 91, 93 КПК України).

Аналіз вказаних норм дає підстави стверджувати, що набуття особою статусу потерпілого у кримінальному процесуальному розумінні не є обставиною, яка підлягає доказуванню у кримінальному провадженні, а, відтак, суд вважає, що перевіркою доводів скарг у підготовчому судовому засіданні щодо законності визначення слідчим процесуального статусу потерпілого Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, суд не вдається до оцінки обставин кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій щодо здобуття доказів.

Крім того, оскарження самою особою свого процесуального статусу потерпілого є підставою для розгляду такої скарги саме у підготовчому судовому засіданні, оскільки від наслідків її вирішення залежить той факт, в якому процесуальному статусі дана особа матиме право в подальшому приймати участь у судовому розгляді, що впливатиме на обсяг її процесуальних прав та обов`язків.

Обґрунтовуючи свої скарги на постанови слідчого про визнання потерпілим Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради у даному кримінальному провадженні захисники вказують на порушення слідчим вимог ст. 55 КПК України, оскільки уповноважений представник Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради не вчиняв жодних дій, які визначені у ч. 2 ст. 55 КПК України. Крім того, відповідно до заяви міського голови ОСОБА_8 , в рамках даного кримінального провадження не було подано заяву про залучення міської ради в якості потерпілого. Дніпровська міська рада не вважає себе потерпілою у кримінальному провадженні.

Частинами 1-3 ст. 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Частиною 7 ст. 55 КПК України визначено, що, якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

Таким чином, процесуальними умовами появи потерпілого, як учасника кримінального провадження, є необхідність подання заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення, надання письмової згоди на визнання потерпілим (у разі, якщо така заява ним не подавалась) або подання заяви про залучення до провадження як потерпілого, а моментом виникнення в особи процесуального статусу потерпілого, як учасника кримінального провадження, є момент подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого, письмової згоди на залучення потерпілим. Із змісту вказаних норм слідує, що набуття особою процесуального статусу потерпілого, як учасника кримінального провадження, залежить лише від позитивного волевиявлення такої особи у встановлений процесуальний спосіб, такий статус особі не може бути присвоєний проти її волі.

Як встановлено судом та не заперечується жодним із учасників провадження, уповноважений представник Дніпровської територіальної громади в особі Дніпровської міської ради заяви про вчинення щодо нього кримінального правопорушення або про залучення до провадження як потерпілого не подавав, крім того він не надав письмової згоди на визнання його потерпілим.

На підставі викладено, суд приходить до висновку, що постанова слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 від 18.12.2023 року про залучення в якості потерпілої сторони у кримінальному провадженні № 0000215 від 29.03.2023 року Дніпровську територіальну громаду в особі Дніпровської міської ради не ґрунтуються на вимогах процесуального закону, а відтак скарга підлягають задоволенню, а постанова скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 55,58, 314-317, 372, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Скаргу захисників обвинуваченої ОСОБА_6 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на постанову слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 18.12.2023 року про залучення в якості потерпілої особи задовольнити.

Скасувати постанову слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 від 18.12.2023 року про залучення в якості потерпілої сторони у кримінальному провадженні № 0000215 від 29.03.2023 року Дніпровську територіальну громаду в особі Дніпровської міської ради.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1