Справа № 308/8068/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шостого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000322, відомості про яке 25.06.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший Шостого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000322, відомості про яке 25.06.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що 31.07.2024 відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 складено та вручено повідомлення про підозру у вчиненні ними кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України. Досудовим розслідування встановлено, що початку 2021 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, лісничим Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ» ОСОБА_6 складено та подано до вказаного лісгоспу листок сигналізації щодо появи шкідників та хвороби у насадженнях кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва. Надалі, у зв`язку із поданням вказаного листка сигналізації щодо появи шкідників та захворювання насаджень деревини, службовими особами ДП «Воловецьке ЛГ», як постійним лісокористувачем, в порядку ст. 30, 31 Санітарних правил подано лист до Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Львівлісозахист» з метою залучення спеціалістів-лісопатологів для обстеження насаджень у кварталі 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ, а також аналогічним шляхом подано лист для залучення представників Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства, з метою здійснення комісійного лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану, а саме суцільних санітарних рубок та складення відповідних комісійних актів погодження насаджень на доцільність призначення в них суцільної санітарної рубки. На підставі вказаних листів ДП «Воловецьке ЛГ» утворено комісію з лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів поліпшення санітарного стану, а саме суцільних санітарних рубок, до якої входили: начальник відділу діагностики ДСЛП «Львівлісозахист» ОСОБА_5 , інженерлісопатолог Закарпатського ОЛПП ДСЛП «Львівлісозахист» ОСОБА_7 , начальник лісового відділу ДП «Воловецьке ЛГ» ОСОБА_8 , лісничий Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ» ОСОБА_6 , лісничий Н. Ворітського лісництва ОСОБА_9 , лісничий В. Воловецького лісництва ОСОБА_10 .

В подальшому ОСОБА_5 , діючи в складі вказаної комісії, у період із 01.02.2021 по 05.02.2021, у безлистяний період, з порушенням вищевказаних норм Санітарних правил, здійснив лісопатологічне обстеження насаджень у кварталі 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва, як спеціаліст у відповідній галузі лісозахисту. Після здійснення вказаного обстеження ОСОБА_11 , як керівник відділу діагностики Львівлісозахсит, умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, діючи у групі з лісничим Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ» ОСОБА_6 без попередньої змови, маючи спеціальні знання щодо дослідження насаджень на предмет захворювань та шкідників, знаючи про відсутність спеціальних знань у галузі лісозахисту в деяких членів комісії, умисно повідомив учасникам вказаної комісії відомості про наявність у насадженнях кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва, хвороб та відповідних шкідників, усвідомлюючи, що такі шкідники та хвороби у насадженнях відсутні.

Надалі, у період із 01.02.2021 по 05.02.2021, на підставі відомостей ОСОБА_5 , як носія спеціальних знань у галузі лісозахисту, до «Акту лісопатологічного обстеження на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану, а саме суцільних санітарних рубок», складеного 05.02.2021 у приміщенні ДП «Воловецьке ЛГ», що за адресою: смт. Воловець, вул. Фабрична, 2, внесено відомості про те, що при обстеженні кварталу 6 виділу 12д1, площею 1,0 га Пашківського лісництва виявлено наступне: «Насадження пошкоджене опеньком осіннім та стовбуровими шкідникам. В основі стовбурів і на коренях скупчення смоли у вигляді набряків. Наявність темно-бурих шнурівризоморф та білої плівки міцелію. Дерева Бук пошкоджені трутовиками (наявні також інші ознаки розвитку дереворуйнівних грибів), вітроломом Ділянка є осередком короїда-типографа. Наявна значна кількість неліквідної деревини. Дерева 5 та 6 категорії санітарного ста-відпрацьовані технічними шкідниками. Згідно матеріалів пробної площі відсоток дерев (до загального запасу деревини на пробній площі), н підлягають рубці (3-6 категорії санітарного стану) становить 58%. При вирубці цих дерев повнота насадження знизиться нижче допустимого рів передбаченого Санітарними правилами в лісах України».

Крім того, ОСОБА_5 , з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, у період з 01 по 05 лютого 2021 року, діючи у групі з іншими посадовими особами, а саме лісничим Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ» ОСОБА_6 без попередньої змови, на підставі вищевказаного акту обстеження, у приміщенні ДП «Воловецьке ЛГ» склали «Акт погодження насаджень на доцільність призначення в них суцільних санітарних рубок в ДП «Воловецьке ЛГ»» від 05.02.2021, у якому зазначили наступне: «насадження, в яких проведено лісопатологічне обстеження (акт лісопатологічного обстеження від 05.02.2021 року) вимагають проведення суцільної санітарної рубки» на ділянці кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва загальною кубомасою 175 м кубічних, в тому числі ліквідної - 152 м кубічних, ділової - 36 м кубічних. Акт підписано комісією у складі: головний спеціаліст Закарпатського ОУЛМГ ОСОБА_12 , провідний спеціаліст Закарпатського ОУЛМГ ОСОБА_13 , голова Жденіївської ОТГ ОСОБА_14 , начальник відділу діагностики ДСЛП «Львівлісозахист» ОСОБА_11 , лісничий Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ ОСОБА_6 .

В подальшому, з метою виписки та видачі лісорубного квитка, службовими особами ДП «Воловецьке ЛГ», на підставі Санітарних правил у лісах України, листом від 01.03.2021 №68, до ІНФОРМАЦІЯ_1 направлено матеріли обстеження, в тому числі вище вказані акти від 05.02.2021, щодо видачі дозволів, а також проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів. Після цього, уповноваженими службовими особами ЗОУЛМГ розглянуто вказані матеріли та видано лісорубний квиток від 11.03.2021 серія ЗЛРК №010298 на проведення суцільної санітарної рубки на ділянці кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва ДП «Воловецьке ЛГ» та 10.03.2021 листом №03-29-371 скеровано такий лісорубний квиток до ДП «Воловецьке ЛГ». На підставі вказаного лісорубного квитка, у термін до 31.12.2021 ДП «Воловецьке ЛГ», із залученням підрядників, проведено рубки насаджень на ділянці кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва. В ході досудового розслідування, 14.07.2021 працівниками правоохоронних органів проведено огляд місця події, а саме ділянки кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва, у ході якого відібрано взірці деревини із пнів на вказаній ділянці, за результатами дослідження яких відповідними спеціалістами встановлено, що такі придатні до випробування і не мають дефектів та регульованих чи інших шкідливих організмів у зразках не виявлено. Таким чином, ОСОБА_5 , діючи умисно, будучи службовою особою, перебуваючи на посаді начальника відділу діагностики ДСЛП «Львівлісозахист», зловживаючи своїм службовим становище, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свої дій та їх наслідки, умисно, з метою отримання неправомірної вигоди для юридичної особи - ДП «Воловецьке ЛГ», використовуючи своє службове становище, в супереч інтересам служби, у період із 01.02.2021 по 05.02.2021, у групі без попередньої змови із лісничим Пашківського лісництва ОСОБА_6 , у приміщенні ДП «Воловецьке ЛГ», що за адресою: смт. Воловець, вул. Фабрична, 2, склали «Акт лісопатологічного обстеження на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану, а саме суцільних санітарних рубок» від 05.02.2021 та «Акт погодження насаджень на доцільність призначення в них суцільних санітарних рубок в ДП «Воловецьке ЛГ»» від 05.02.2021, у яких зазначили про наявність у насадженнях шкідників та хвороб, тобто підстави для проведення суцільних санітарних рубок на ділянці кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва, хоча такі були відсутні.

Вказані акти слугували підставою видачі лісорубного квитка серія ЗЛРК №010298 від 11.03.2021, на підставі якого незаконно зрубано 289 дерев різних порід на території кварталу 6, виділ 12д1 Пашківського лісництва, що спричинило збитків державі в особі Пашківської громади в особі Пашківської сільської ради і правонаступник - Жденіївська селищна рада Мукачівського району) у сумі 2 110 658,45 гривень, що, у відповідності до примітки ст. 364 КК України, є тяжкими наслідками. З огляду на викладене, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, тобто у зловживанні службовим становищем, а саме умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для юридичної особи, використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам, вчиненому групою осіб без попередньої змови.

Відповідно до ч. 2 ст. 364 КК України, за вказаний злочин передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

В ході досудового розслідування встановлено суму завданих збитків, а саме завдано істотну шкоду та тяжкі наслідки Пашківській громаді в особі Пашківської сільської ради (правонаступник - Жденіївська селищна рада Мукачівського пайону) у вигляді та розмірі 2 110 658,45 грн.

На даний час вказані збитки не відшкодовано Пашківській громаді в особі Пашківської сільської ради (правонаступник - Жденіївська селищна рада Мукачівського району). В ході досудового розслідування встановлено, що у приватній власності підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , перебуває у приватній власності в частині 1/4 спільної власності кватира площею 93.1 кв.м, що за адресою АДРЕСА_1 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ), та транспортний засіб - автомобіль марки «Opel Astra» державний номерний знак НОМЕР_2 VIN НОМЕР_3 . Відповідно до наведеного, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що належить підозрюваному ОСОБА_5 .

На підставі наведеного, просить накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а саме: 1/4 спільної власності кватири площею 93.1 кв.м, що за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна ); транспортний засіб - автомобіль марки «Opel Astra» державний номерний знак НОМЕР_2 VIN НОМЕР_4 .

Слідчий у судове засідання не з`явився, при цьому подав заяву, згідно з якою просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі. Разом з тим, просить проводити розгляд клопотання без участі власника майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як встановлено слідчим суддею витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження №0000322, сформованим станом на 01.08.2024 року, підтверджується, що Шостим слідчим відділом (із дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.06.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 28, ч.2 ст. 364 КК України, ч. 2 ст. 364 КК України.

31.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (номер інформаційної довідки: 388759215; дата формування: 29.07.2024), квартира за адресою: АДРЕСА_2 на праві спільної часткової власності у розмірі частки належить ОСОБА_5 .

Згідно реєстраційної картки транспортного засобу, автомобіль марки «Opel Astra» державний номерний знак НОМЕР_2 VIN НОМЕР_4 на праві власності належить ОСОБА_5 .

Згідно зі ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому за загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначеними ст. 132 КПК України, для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні, а застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч.6 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Однак, як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчим не надано доказів того, що в даному кримінальному провадженні заявлено або подано цивільний позов.

При цьому, відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Частиною другою ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Вищевказані матеріали не відповідають вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, оскільки не підтверджують підстави, мету та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна, а також розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Проаналізувавши надані слідчим матеріали та обставини викладені у клопотанні, слідчий суддя суд дійшов висновку, що слідчим не доведено необхідності накладення арешту на вищевказане майно.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а також наявності ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 цього кодексу.

З урахуванням вище викладеного слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим не надано доказів необхідності накладення такого арешту, а також відсутні ризики, зазначені ст. 170 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Шостого слідчого відділу (із дислокацією у м. Ужгород) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000322, відомості про яке 25.06.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1