Справа № 404/8134/24
Номер провадження 1-кс/404/3104/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про надання дозволу на проведення огляду по матеріалам кримінального провадження №0002420, за ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , завернувся до слідчого судді з клопотанням про отримання дозволу на проведення огляду сарайного приміщення котре розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , власником з господарськими та побутовими будівлями якої є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та фактичним користувачем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Слідчим є службова особа уповноважена в межах компетенції передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень. (п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України)

Згідно ч. 1 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність здійснення процесуальних дій.

Слідчий зобов`язаний організувати проведення ефективного досудового розслідування. Правильність такого твердження підтверджується практикою застосування ЄСПЛ, про обов`язок представника сторони обвинувачення провести ефективне досудове розслідування.

11 вересня 2024 року, слідчий отримав від ОСОБА_4 , яка є власником (в частині ) домоволодіння письмову згоду на проведення огляду належного їй домоволодіння по АДРЕСА_1 .

11 березня 2024 року слідчий провів огляд зазначеного домоволодіння. За результатами проведеної слідчої дії слідчий відшукав та вилучив речові докази, та досяг мети цього кримінального правопорушення (ст. 2 КПК України).

Статтею 8 Європейської Конвенції основоположних прав та свобод особи, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 30 Конституції України, кожному гарантується недоторканість житла.

Статтею 13 КПК України, кожному гарантується недоторканість житла.

Згідно ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільної згоди особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Право отримати дозвіл на проникнення настає після отримання згоди володільця на проникнення, або на підставі ухвали слідчого судді у порядку передбаченому ст. 234 КПК України.

Кожен порядок отримання дозволу на проникнення відрізняється один від одного як за порядком отримання дозволу, так і за суб`єктом який дає такий дозвіл на проникнення.

Слідчий самостійно обрав добровільний спосіб проникнення, отримав згоду володільця, проник до житла, послідовно виконав весь алгоритм процесуальних дій притаманних для добровільного проникнення до житла.

З огляду на вказане, не існує законних підстав і потреб звертатись з клопотанням до слідчого судді після виконання слідчим порядку добровільного проникнення до житла.

Чинна редакція КПК України не передбачає процесуального поєднання двох різних способів для отримання дозволу на проникнення: 1) на підставі добровільної згоди володільця; 2) на підставі ухвали слідчого судді (ст. 234-235 КПК України).

Клопотання задоволенню не підлягає, оскільки чинна редакція КПК України не покладає на слідчого суддю процесуального обов`язку на постановлення судового рішення, після того як володілець дав добровільну згоду на проникнення та проведений невідкладний огляд.

На початковій стадії досудового розслідування слідчий суддя з об`єктивних причин не має можливості правильно дослідити обставини, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази за критерієм поза розумного сумніву з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є приводом для проведення слідчої дії. З огляду на вказане, слідчим суддею не приймалось остаточного рішення з питань: дійсного добровільного волевиявлення; належності особи яка дала згоду на проникнення; ознак невідкладності проведення огляду; дотримання порядку відшукання та вилучення тимчасово вилученого майна.

Самостійною підставою для відмови у задоволенні поданого клопотання є істотне порушення порядку проведення слідчим огляду житла. Під час огляду домоволодіння, слідчий обмежився фото фіксацією обставин подій. Такі дії слідчого суперечать імперативним вимогам ч. 10 ст. 236 КПК України, за умовами яких під час огляду житла повинна проводитись повна аудіо та відео фіксація результатів слідчої дії. Основним завданням слідчого судді є дотримання прав та свобод учасників кримінального провадження. Допущене слідчим грубе порушення національного законодавства виключає можливість задоволення вимог слідчого про легалізацію вже проведеного огляду.

У порядку ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий суддя уповноважений вирішувати лише надання дозволу на проведення обшуку, тоді як слідчий просить легалізувати огляд. Отже представники сторони обвинувачення помилились з видом слідчої дії, на яку вони хочуть отримали дозвіл. Зазначений недолік свідчить про відсутність законних підстав для задоволення поданого клопотання.

Керуючись ст. ст. 234, 235 КПК України, ст. 30 Конституції України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про отримання дозволу на проведення огляду сарайного приміщення котре розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , власником з господарськими та побутовими будівлями якої є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та фактичним користувачем якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого судового засідання. (ч. 3 ст. 309 КПК України.)

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1