печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника власника майна: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

слідчого судді: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000019, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває провадження № 757/10472/24-к за клопотанням представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000019.

Так, прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки у вказаному кримінальному провадженні слідчим суддею ОСОБА_4 у 2023 році були скасовані арешти на грошові кошти без виклику прокурора за ініціативою якого вказані арешти було застосовано. У зв`язку з чим Офісом Генерального прокурора до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості та зареєстровані кримінальні провадження № 0000893 від 30.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України за фактом зловживання службовим становищем суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , та № 0000894 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України за фактом умисного внесення завідомо неправдивих відомостей суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 в ухвалу про скасування арешту грошових коштів.

Вказані обставини, на думку заявника, викликають сумнів у неупередженості слідчого судді під час розгляду скарги.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду заяви фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Учасники судового процесу в судове засідання не з`явились, про день, час, місце розгляду заяви повідомлялись у встановленому законом порядку.

Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 подав заяву про розгляд заяви прокурора про відвід слідчого судді ОСОБА_4 без його участі, заявлений відвід підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 26, 81 КПК України, слідчий суддя визнав за можливе розглянути заяву про відвід за відсутністі учасників судового процесу.

Дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Підстави для відводу слідчого судді визначені у ст.ст. 75, 76 КПК України.

Відповідно до статті 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, слідчий суддя зазначає, що судовим розглядом не встановлено, а особою, яка заявила відвід, не доведено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного судового рішення.

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 відсутні. Отже, заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду клопотання представника власника майна ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000019, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1