ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Фастів Київська область 18 червня 2024 року
ВСТАНОВИВ:
18.06.2024 до Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 червня 2024 року до ЧЧ ВП № 3 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення на лінію "102м про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , під час складання адміністративних матеріалів працівниками СРПП ВП№3Фастівського РУП ГУ НП в Київській області відносно громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останній за не притягнення його до адміністративної відповідальності поклав до службового автомобіля марки «Чері» номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), грошові кошти у розмірі 500 доларів США ( п`ять купюр, номіналом по сто доларів).
15 червня 2024 року в період часу з 15 год. 14 хв. по 15 год. 31 хв. слідчим СВ Фастівського РУН ГУ НП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 був проведений огляд місця події, що за адресою: АДРЕСА_1 , в службовому автомобілі марки «Чері» номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), під час якого, в присутності двох понятих осіб, вилучено грошові кошти - 500 доларів США.
Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя встановила, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно положень ч. 1 ст. 172 КПК України, суд зобов`язаний повідомити особу -володільця майна, що належить арештувати, про судовий розгляд поданого клопотання.
Вищезазначене положення процесуального закону прокурором не дотримано, а саме: в клопотанні не зазначено відомостей, які б надали можливість викликати в судове засідання власника грошових коштів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Листом вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», доведеного до відома Головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим з метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції,судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ звертає увагу місцевих та апеляційних судів також на те, що слідчий суддя вправі постановити ухвалу про повернення клопотання для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК.
За наявних недоліків клопотання та доданих матеріалів слідчий суддя позбавлений можливості повно, всебічно та об`єктивно розглянути його.
Враховуючи, що клопотання подано без додержання вимог статті 171 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що його слід повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя,-
Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1