справа № 361/5381/24
провадження № 1-кс/361/1335/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участі;

заявника адвоката ОСОБА_3

прокурора - ОСОБА_4

розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 , у справі №361/5381/24 провадження №1-кс /361/1288/24,

в с т а н о в и в:

У провадженні слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває клопотання про накладення арешту па майно ТОВ «КОМКОН-ГРУП» у кримінальному провадженні №0000099 від 05.07.2023 вилученого під час обшуку за ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 .

В ході судового розгляду клопотання, адвокат ОСОБА_3 заявив відвід судді ОСОБА_5 в усній формі, що зафіксовано в журналі судового засідання від 09.07.2024 року.

В обґрунтування доводів заяви про відвід судді адвокат зазначив, що деякі висловлювання співробітників СБУ під час проведення обшуку викликають у заявника сумнів стосовно того, що суддя може забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, а також ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе судове рішення.

Заявник в судовому засіданні свої вимоги підтримав та надав суду надав усні пояснення, в ході яких зазначав наступне.

20.06.2024 року за ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 проходили обшуки за адресою АДРЕСА_1 в рамках кримінального провадження №0000099 від 05.07.2023.

Він, ОСОБА_3 , брав участь в тому обшуку в якості адвоката. Обшук проводився працівниками Броварського районного відділу Поліції та працівниками СБУ у Київській області. Фактично під час обшуку всіма діями слідчих керував один співробітник СБУ, який давав працівникам поліції вказівки.

Під час обшуку та вилучення майна адвокатами було зроблено зауваження слідчому що працівниками поліції та СБУ вилучають майно, яке не було визначено в ухвалі слідчого судді. На що працівником СБУ, який фактично керував обшуком було стверджено як доконаний факт, що вони вилучають все що вважають за потрібне, а слідчий суддя арештує вилучене майно. Дані обставини зафіксовані на відеозаписі, який здійснювався під час обшуку.

Як стало відомо потім, слідчий суддя ОСОБА_6 під час розгляду клопотань про арешт майна КП «Бровари-Благоустрій» та ОСОБА_7 , яке було вилучено під час обшуків в рамках кримінального провадження №0000099 від 05.07.2023 наклав арешт на все вилучене майно зазначених осіб.

Відповідно до ст. 75 КПК України. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності і обставин, які викликають сумнів у йог о неупередженості.

Дані обставини, на думку адвоката, свідчать про наявність обґрунтованих сумнівів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 та є підставою для відводу слідчому судді.

Суддя ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Прокурор проти заявленого відводу заперечував, вказував, що заява адвоката ґрунтується на припущеннях, тому просив у її задоволенні відмовити.

Розглянувши заяву про відвід судді Броварського міськрайонного суд Київської області ОСОБА_5 , заслухавши заявника та прокурора, суд доходить наступного висновку.

У своїй заяві адвокат ОСОБА_3 вказує на підстави відводу судді передбачені ст.75 КПК України, відповідно до якого суддя не може брати участі в кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У відповідності до ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим, такий відвід розглядає інший суддя цього суду (ч.1,2 ст.81 КПК України).

Стаття 75 КПК України містить вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

За приписами стаття 75 КК України обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні зазначено:

1. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

2. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

За змістом п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Вимога "безсторонності", згідно з прецедентною судовою практикою Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Білуха проти України", "Салов проти України", "Мироненко проти України", "Фельдман проти України") характеризується двома критеріями: по-перше, суд (суддя) повинні бути суб`єктивно вільним від упередженості чи зацікавленості у результаті розгляду справи; по-друге, бути об`єктивно безстороннім тобто, суд повинен гарантувати виключення будь-якого обґрунтованого сумніву стосовно його безсторонності.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Довіра це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Відповідно до п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів 19.05.2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та соціальної ради ООН 27.07.2006 року №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.

Судом встановлено, що у своїй заяві про відвід судді, адвокат ОСОБА_3 вказує обставини, які на його погляд, свідчать про неможливість головуючим у справі суддею ОСОБА_5 забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності з огляду на те, що у провадженні слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 перебуває клопотання про накладення арешту па майно ТОВ «КОМКОН-ГРУП» у кримінальному провадженні №0000099 від 05.07.2023 вилученого під час обшуку за ухвалою слідчого судді ОСОБА_5

20.06.2024 року за ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 проходили обшуки за адресою АДРЕСА_1 в рамках кримінального провадження №0000099 від 05.07.2023.

Під час обшуку та вилучення майна адвокатами було зроблено зауваження слідчому що працівниками поліції та СБУ вилучають майно, яке не було визначено в ухвалі слідчого судді. На що працівником СБУ, який фактично керував обшуком було стверджено як доконаний факт, що вони вилучають все що вважають за потрібне, а слідчий суддя арештує вилучене майно. Дані обставини зафіксовані на відеозаписі, який здійснювався під час обшуку.

На запитання головуючого судді заявник пояснив, що докази вказаної розмови знаходяться в матеріалах досудового розслідування, а сама розмова співробітника СБУ не стосувалася конкретно судді ОСОБА_5 .

З урахуванням позиції заявника, в даному випадку суд має встановити, чи є розмова співробітника СБУ, обставиною, що викликає обґрунтовані сумніви в упередженості судді ОСОБА_5 .

Упередженість, як вбачається із формулювань ст. 77 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у судді родинних, професійних зав`язків, іншого процесуального статусу, попередньою участю у цьому провадженні тощо. Обставини, які викликають сумнів в неупередженості судді, мають бути обумовлені фактами відповідного питання, що розглядається, або бути пов`язаними з ними та має свідчити про наперед визначене ставленням до чого-небудь.

Як зазначав Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Суд вважає, що під час розгляду заявленого відводу, заявник не надав достатньої інформації щодо можливих видимих ознак упередженості судді ОСОБА_5 , тому суд не може вважати такі сумніви сторони захисту об`єктивно виправданими. Отже заява адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 76, 80, 81, 372 КПК України,-

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 , у справі №361/5381/24 провадження №1-кс /361/1288/24- відмовити.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1