Справа № 369/9722/24
Провадження №1-кс/369/1963/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2024 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000464 від 08.06.2024, порушеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

11.06.2024 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000464 від 08.06.2024, порушеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000464 від 08.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 07.06.2024 близько 17.00, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , перебували поблизу перехрестя вулиць Скіфської та Набережно-Берегової в с. Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області, та у них виник злочинний намір, спрямований на відкрите заволодіння майном ОСОБА_7 , що перебував у тому ж місці та в той же час, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, введеного указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2024 «Про введення воєнного стану в Україні», який триває до сьогодні.

Так, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 реалізуючи свій злочинний намір, усвідомлюючи, що в державі діє воєнний стан, маючи прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів та з метою незаконного збагачення, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, зрівнявшись з потерпілим ОСОБА_7 , вихопили з його рук належний йому мобільний телефон «Samsung», однак потерпілий почав чинити опір, через це ОСОБА_6 переслідуючи корисливу мету наживи, наніс потерпілому Єрмакову однин удар в область обличчя, від якого потерпілий втратив рівновагу та впав на землю.

Продовжуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_6 , почали наносити удари ногами по тілу та голові потерпілого ОСОБА_7 після чого відкрито заволоділи його сумкою, в якій знаходились документи на ім`я ОСОБА_7 , гаманець з грошовими коштами в сумі 800 гривень та банківські картками.

Після чого, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 з місця вчинення злочину зникли, викраденим майном розпорядились на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку.

08.06.2024 в порядку ст. 208 КПК України був затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході особистого обшуку якого було вилучено: сенсорний мобільний телефон марки «Oscal» моделі «C60» з сім-картою «Водафон»; навушники чорного кольору марки «Panasonik», які поміщені до спец. пакету ICR0104898; ключі поміщені до спец. пакету ICR0104899.

На підставі наведеного, слідча просила слідчого суддю накласти арешт на сенсорний мобільний телефон марки «Oscal» моделі «C60» з сім-картою «Водафон»; навушники чорного кольору марки «Panasonik», які поміщені до спец. пакету ICR0104898; ключі поміщені до спец. пакету ICR0104899, вилучені 08.06.2024 в ході особистого обшуку затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які в подальшому будуть використані як речові докази у даному кримінальному провадженні.

Прокурор в поданому клопотанні зазначила, що просить здійснювати розгляд клопотання у її відсутності.

Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19.11.2012 року № 1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000464 від 08.06.2024, порушеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на сенсорний мобільний телефон марки «Oscal» моделі «C60» з сім-картою «Водафон»; навушники чорного кольору марки «Panasonik», які поміщені до спец. пакету ICR0104898; ключі поміщені до спец. пакету ICR0104899, вилучені 08.06.2024 в ході особистого обшуку затриманого в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які в подальшому будуть використані як речові докази у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1