Справа №:755/688/24
Провадження №: 1-кс/755/1538/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" квітня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурорау кримінальному провадженні, ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 29.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

Процесуальний керівник у кримінальному провадженні № 0002699 - прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 29.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 29.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з квітня 2023 по 20 липня 2023 року, невстановлена досудовим розслідуванням особа, шляхом обману, здійснила заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, які належать ОСОБА_4 , а саме остання у період часу з 12.01.2023 по 15.07.2023 зі своїх банківських рахунків та криптогаманця здійснила перекази грошових коштів на банківські карти, що відкриті в наступних банківських установах: AT «Універсал Банк», АТ «ПУМБ», АТ «Райффайзен», АТ «ТАСКОМБАНК» реквізити яких були надані ОСОБА_5 . Також потерпіла ОСОБА_4 здійснила перерахунки зі свого криптогаманця: НОМЕР_1 на криптогаманець, що був наданий особою на ім`я ОСОБА_5 , а саме: ОСОБА_6 , який обслуговуються криптовалютною біржею « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

В подальшому надійшли матеріали виконаного, оперативним підрозділом 3-го відділу (протидії злочинам, пов`язаним з віртуальними активами) 4-го управління Департаменту кіберполіції (міжрегіональний територіальний орган) Національної поліції України, доручення слідчого відповідно до якого в ході проведення слідчих (розшукових) заходів було проведено розвідувально-аналітичне дослідження транзакцій виводу активів з криптовалютних гаманців, якими користується особа, що причетна до скоєння злочину. В ході якого встановлено зв?язок із криптосервісами ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: криптогаманець НОМЕР_4, що безпосередньо надав ОСОБА_7 потерпілій зареєстрований на платформі, тому для встановлення персональних даних на які здійснювалась його реєстрація, працівниками кіберполіції підготовлено та направлено запит до представників «ІНФОРМАЦІЯ_1».

Із відповіді отриманої від представників криптовалютної біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » встановлено, що аккаунт даного гаманця використовує платформу ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований на ОСОБА_8 , електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_3 , абонентський номер НОМЕР_2 , ІР-адреса НОМЕР_3 .

Так, 22.04.2024 винесено постанову про визнання речовими доказами віртуальних активів, які зберігаються на електронному гаманці НОМЕР_4 криптовалютної біржі «ІНФОРМАЦІЯ_1», що належить ОСОБА_7 ..

Прокурор в судове засідання не прибув, надав заяву у якій внесене клопотання підтримав у повному обсязі.

Слідчий суддя вважає актуальними ризики відчуження майна, а тому розгляд клопотання проводиться без виклику його власника.

Дослідивши доводи та матеріали клопотання слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З`ясовано, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002699 від 29.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за заявою ОСОБА_4 , якій в месенджері «Telegram» написав ОСОБА_5 та запропонував вкласти грошові кошти в товар, при цьому останнім було повідомлено, що у нього наявні виходи на склади із товаром у західній Україні та Польщі, дана пропозиція ОСОБА_4 зацікавила, тому остання у період часу з 12.01.2023 по 15.07.2023 зі своїх банківських рахунків та криптогаманця здійснила перекази грошових коштів на банківські карти, що відкриті в наступних банківських установах: AT « ІНФОРМАЦІЯ_4 », АТ «ПУМБ», АТ «Райффайзен», АТ «ТАСКОМБАНК» реквізити яких були надані ОСОБА_5 , також потерпіла здійснила перерахунки зі свого криптогаманця: НОМЕР_1 на криптогаманець, що був наданий особою на ім`я ОСОБА_5 », але на сьогоднішній день ОСОБА_4 не отримала сплачений нею товар.

Матеріалами клопотання підтверджується подія імовірного кримінального правопорушення, а також те, що частина коштів ОСОБА_4 перерахована криптогаманець НОМЕР_4.

Із відповіді отриманої від представників криптовалютної біржі « ІНФОРМАЦІЯ_1 » встановлено, що аккаунт даного гаманця використовує платформу ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований на ОСОБА_8 , електронна адреса ІНФОРМАЦІЯ_3 , абонентський номер НОМЕР_2 , ІР-адреса НОМЕР_3 .

Постановою слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління НП у місті Києві ОСОБА_9 від 22.04.2024 майно на арешті якого наполягає прокурор, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

За таких обставин у слідчого судді є об`єктивні підстави вважати, що грошові кошти, які можуть знаходитись на вказаному картковому рахунку набуті кримінально протиправним шляхом, а тому їх арешт виправданий з точки зору забезпечення збереження речових доказів.

Накладення арешту з забороною права розпорядження та користування майном забезпечить уникнення ризику його приховування, відчуження.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Таким чином, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002699 від 29.07.2023 - задовольнити.

Накласти арешт на віртуальні активи із забороною користування, розпорядження чи відчуження, які знаходяться на криптовалютному гаманці:

-НОМЕР_4 що зареєстрований на користувача: ОСОБА_8 , електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_3 ,власником якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на біржі «ІНФОРМАЦІЯ_1».

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_10