ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5024/24
провадження № 1-кп/753/1293/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" червня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000363 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шевченкове, Глухівського р-ну, Сумської обл., українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участі сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор просила продовжити строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, його батьків та свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, подавши окреме клопотання із детальним обгрунтуванням своєї позиції.

Захисник ОСОБА_5 заперечив у задоволенні клопотання прокурора та зазначив, що заявлене клопотання необгрунтоване, ризики, на які посилається прокурор, а саме ризик переховування, незаконного впливу на потерпілого та свідків, не знайшли свого підтвердження, підзахисний має постійне місце проживання у м. Києві та постійне місце реєстрації в Сумській обл., у повному обсязі визнає свою вину, матеріальна шкода потерпілому відшкодована в повному обсязі, а тому слід змінити запобіжний захід на більш м`який, а у разі, якщо суд залишить запобіжний захід без змін, то суттєво зменшити розмір застави до 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб..

Обвинувачений ОСОБА_3 повністю підтримав позицію свого захисника.

Розглядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правпорушення, якє відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за формою вини є умисним, при доведенні провині за яке обвинуваченому загрожує покарання до 10 років позбавлення волі.

Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування, інформацію про попередні судимості.

Обвинувачений ОСОБА_3 раніше судимий, 15.01.2024 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 190 КК України до 200 годин громадських робіт, офіційно не працюючий.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є тяжкість злочину, об`єкт посягання, наслідки та суспільний резонанс.

Наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст. 2 КПК України.

Також обвинувачений може незаконно впливати на протерпілого чи законного представника та свідків у кримінальному провадженні які в суді ще не допитані.

Разом із тим, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Окрім цього, суд враховує те, що ОСОБА_3 15.01.2024 року був засуджений Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 190 КК України до 200 годин громадський робіт та за 2 дні після цього, а саме 17.01.2024 року обвинувавчується у вчиненні нового умисного тяжкого злочину.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п. 80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів та вважає за можливе визначити для ОСОБА_3 заставу, як альтернативний запобіжний захід у розмірі 242 240 гривень, який буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків передбачених КПК України.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206, 291, 314, 315 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 16.08.2024 року включно.

Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 242 240 гривень.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_3 з-під варти та зобов`язати його з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із Київської області без дозволу суду.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя: