Справа № 404/536/24
Номер провадження 1-кс/404/197/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2024 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області щодо невнесення ними відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення від 22 січня 2024 року про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_5 подала до Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області з приводу невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) на підставі поданої заяви про вчинення кримінального правопорушення за ст. 182 КК України. Версія ОСОБА_5 полягає у тому, що ОСОБА_6 втручається у сімейне життя подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , оскільки ОСОБА_8 заважає зустрічам подружжя, зменшив гучність дзвінка вхідних дверей, змінив замок вхідних дверей, змінив номер мобільного телефону її законного чоловіка, подав позов про розірвання шлюбу. 22.01.2024 року звернулася до заявленого суб`єкта оскарження з заявою про злочин, проте відомості до ЄРДР не внесли. Просить внести відомості про кримінальне правопорушення за ст. 182 КК України.

Скаржник вимоги підтримав.

Прокурор в судовому засіданні заперечив у задоволенні скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

22 січня 2024 року за вх.№ Ш-49 громадянка ОСОБА_5 подала до Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області заяву про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, яке за версією ОСОБА_5 полягає у тому, що ОСОБА_6 втручається у сімейне життя подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , оскільки ОСОБА_8 заважає зустрічам подружжя, зменшив гучність дзвінка вхідних дверей, змінив замок вхідних дверей, змінив номер мобільного телефону її законного чоловіка, подав позов про розірвання шлюбу. Просить внести відомості про кримінальне правопорушення за ст. 182 КК України.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст. 1 КК України, завданням кримінального кодексу України є правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від злочинних посягань, забезпечення миру, безпеки людства. Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є злочинними та які покарання застосовуються до осіб, які їх вчинили.

Згідно ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Разом з цим необхідно зауважити, що на підставі ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 СК України, дружина та чоловік мають право на вільний вибір місця свого проживання.

Згідно частини 3-4 цієї статті, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Таким чином 22 січня 2024 року, ОСОБА_5 подала до правоохоронних органів заяву з вимогою вплинути на її чоловіка - ОСОБА_7 . Це звернення не містить ознак злочину, а є намаганням забезпечити умови збереження шлюбу. Разом з цим наголошую, що наполеглива та послідовна поведінка чоловіка ОСОБА_5 , переконливо свідчить про реальне бажання ОСОБА_7 розірвати шлюб з ОСОБА_5 .

З огляду на вказане наголошую, що законною метою кримінального провадження (ст. 2 КПК України) не є збереження шлюбу між подружжям ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .

У свою чергу прокурор, слідчий, слідчий суддя не є учасниками сімейних правовідносин, тому не мають процесуальних повноважень на примирення подружжя чи примушування до шлюбу.

Крім того, закон містить пряму заборону про незаконність примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, оскільки це є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Диспозиція ст. 182 КК України передбачає незаконне збирання, зберігання, використання, знищення, поширення конфіденційної інформації про особу або незаконна зміна такої інформації.

22.01.2024 року, ОСОБА_5 подала заяву про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за ст. 182 КК України, разом з цим зміст вказаного повідомлення не містить кваліфікуючих ознак і згадувань про: незаконне збирання, зберігання, використання, знищення, поширення конфіденційної інформації про особу або незаконна зміна такої інформації.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу. Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України. Таким чином ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Заява скаржника не є повідомленням про злочин, не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, оскільки будь-яких фактів перешкоджання їй в пікетуванні не навела, об`єктивних обґрунтувань на підтвердження цього в свої заяві не надала. Припущення заявника не підтверджуються доказами. Керуючись ст. ст. 214, 303, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області з приводу невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі поданої заяви від 22 січня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення за ст. 182 КК України, та зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1