У Х В А Л А

Справа № 126/1675/24

Провадження № 1-кс/126/863/2024

05 липня 2024 року м. Бершадь

Слідчий суддя Бершадського районного суду Вінницької області ОСОБА_1

із секретарем ОСОБА_2

за участі прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 ,

адвоката захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бершадь клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До Бершадського районного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтовуючи своє клопотання слідчий стверджує, що слідчим відділенням відділу поліції № 1 Гайсинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 у 2024 році, точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено, у невстановленому місці, у невстановлений спосіб придбав предмети конструктивно схожі на набої до вогнепальної зброї. Усвідомлюючи, що зазначені предмети можуть бути бойовими припасами, а як наслідок розуміючи неправомірність своїх дій, ОСОБА_4 добровільно не здав вищевказані предмети, які за своїм зовнішнім виглядом мають ознаки бойових припасів, до правоохоронних органів, таким чином придбав вказані предмети без передбаченого законом дозволу,які розпочав зберігати за місцем свого проживання, а саме в домоволодінні, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , таким чином зберігав бойові припаси без передбаченого законом дозволу.

04.07.2024 близько 07 год. 00 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи за місцем проживання у АДРЕСА_1 , попередньо домовився з особою зі зміненими анкетними даними ОСОБА_7 про продаж останньому бойових припасів.

В подальшому реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу, 04.07.2024 близько 08 год. 10 хв. ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 , зустрівся із ОСОБА_7 , від якого отримав кошти в сумі 1400 грн., за які продав ОСОБА_7 патрони в кількості 110 штук замість домовлених 100 штук, помилившись із підрахунком. Вказані 110 (сто десять) патронів являються бойовими припасами до стрілецької нарізної вогнепальної зброї - автоматними патронами калібру 5,45х39 мм, зразку 1974 року, призначеними для стрільби з автоматів та кулеметів конструкції Калашникова («АКМ-74, РПК-74») та придатні для стрільби.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання, зберігання та збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

04.07.2024 встановивши наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні злочину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Теофилівка Бершадського району Вінницької області, проживаючому та зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, раніше судимому, повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події в с. Джулинка Гайсинського району Вінницької області, в ході проведення якого виявлено та вилучено 110 предметів схожих на набої, які відповідно до висновку експерта являються бойовими припасами до стрілецької нарізної вогнепальної зброї - автоматними патронами калібру 5,45х39 мм, зразку 1974 року, призначеними для стрільби з автоматів та кулеметів конструкції Калашникова («АКМ-74, РПК-74») та придатні для стрільби, предмет схожий на запал гранати, два предмети схожі на гранати;

- протоколом обшуку від 04.07.2024 домоволодіння, в якому проживає ОСОБА_4 за адресою:в АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено 74 предмети схожі на набої до вогнепальної зброї та грошові кошти в сумі 4400 грн., які ОСОБА_4 отримав за продаж набоїв та гранат;

- протоколами допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які були залучені в якості понятих під час проведення слідчих дій, які дають показання про обставини вилучення речових доказів за місцем проживання ОСОБА_4 ;

- протоколами допиту свідка ОСОБА_7 , який дає показання про обставини збуту йому ОСОБА_4 бойових припасів та гранат із запалом;

- висновком судової балістичної експертизи, відповідно до підсумків якої вилучені під час огляду набої являються бойовими припасами до стрілецької нарізної вогнепальної зброї - автоматними патронами калібру 5,45х39 мм, зразку 1974 року, призначеними для стрільби з автоматів та кулеметів конструкції Калашникова («АКМ-74, РПК-74») та придатні для стрільби;

- іншими доказами в їх сукупності.

Таким чином в ході проведення досудового розслідування виникла необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, відсутністю у нього постійного місця роботи, відсутність міцних соціальних та сімейних зв`язків, через що він з метою уникнення відповідальності може переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання.

Ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - так як ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином з метою уникнення покарання.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, оскільки він раніше неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

?особисте зобов`язання, є недостатньо суворим запобіжним заходом, враховуючи репутацію підозрюваного, який після звільнення з місць позбавлення волі, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний, корисливий, тяжкий злочин, та враховуючи міру можливого покарання у разі визнання винним у його вчиненні;

?особиста порука, оскільки у ОСОБА_4 на даний час відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього в суд на першу вимогу;

?застава, оскільки у ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи та необхідні кошти для цього;

?домашній арешт, враховуючи складність контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків під час такого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний перебував у розшуку за вчинення інших злочинів.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 слідчим на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, відсутність постійного доходу, місця роботи, вчинення злочину в умовах воєнного стану, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому.

Таким чином враховуючи, що вищевикладене свідчить про неможливість обрання більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, так як вказане буде суперечити загальним засадам кримінального провадження, а саме ст. 28 КПК України розумні строки, тому просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжнйи захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав зазначене клопотання та вказав, що наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, існують ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, тому до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 не заперечують проти задоволення клопотання слідчого про застосуванян запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали поданого клопотання, суд вважає, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183 КПК України передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що ОСОБА_4 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, відсутністю у нього постійного місця роботи, відсутність міцних соціальних та сімейних зв`язків, через що він з метою уникнення відповідальності може переховування від органів досудового розслідування та суду.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання.

Ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - так як ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином з метою уникнення покарання.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, оскільки він раніше неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

?особисте зобов`язання, є недостатньо суворим запобіжним заходом, враховуючи репутацію підозрюваного, який після звільнення з місць позбавлення волі, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний, корисливий, тяжкий злочин, та враховуючи міру можливого покарання у разі визнання винним у його вчиненні;

?особиста порука, оскільки у ОСОБА_4 на даний час відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього в суд на першу вимогу;

?застава, оскільки у ОСОБА_4 відсутнє постійне місце роботи та необхідні кошти для цього;

?домашній арешт, враховуючи складність контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків під час такого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний перебував у розшуку за вчинення інших злочинів.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 слідчим на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, відсутність постійного доходу, місця роботи, вчинення злочину в умовах воєнного стану, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому.

На час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України обґрунтована.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що слідчим та прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та не можливим і саме тримання під вартою може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Такі випадки у даному провадженні відсутні.

При обранні розміру застави суд виходить із обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_4 , інших даних про особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Наявність виключних випадків в даному провадженні, передбачених абз. 2 ч. 5 цієї статті, сторона обвинувачення не навела.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що розмір застави у двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

У випадку внесення застави у встановленому судом розмірі ОСОБА_4 зобов`язаний з`являтися за кожною вимогою до слідчого, не відлучатися без дозволу слідчого із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, повідомляти слідчого про зміну свого місця проживання.

У випадку, якщо ОСОБА_4 після внесення застави, будучи належно повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого без поважних причин чи не повідомить причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

При зверненні застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до ОСОБА_4 застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу із застосуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000319 від 01.07.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився та проживає в АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначити строк тримання під вартою ОСОБА_4 з моменту затримання, тобто з 04.07.2024 до 01.09.2024 включно в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Строк тримання під вартою може бути продовжено слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування не повинен перевищувати 18 місяців у даному кримінальному провадженні щодо тяжких злочинів.

У випадках, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 має право у будь-який момент внести заставу. Розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України складає двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень (Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26286152, МФО 820172, Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Києва, рахунок отримувача UA0000401, призначення платежу: застава Бершадський районний суд Вінницької області).

У випадку внесення застави у встановленому судом розмірі ОСОБА_4 зобов`язаний з`являтися за кожною вимогою до слідчого, не відлучатися без дозволу слідчого із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, повідомляти слідчого про зміну свого місця проживання.

У випадку, якщо ОСОБА_4 після внесення застави, будучи належно повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого без поважних причин чи не повідомить причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

При зверненні застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до ОСОБА_4 застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу із застосуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду на протязі п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1