Справа № 142/748/20
У Х В А Л А

11 березня 2024 року смт. Крижопіль

Крижопільський районний суд Вінницької області

в складі: головуючої судді ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Крижопіль Вінницької області кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

встановив:

В провадженні Крижопільського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

11 березня 2024 року через систему «Електронний суд» від захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 надійшло клопотання, у якому він просить суд допитати у якості свідка ОСОБА_7 , який станом на 17 червня 2020 року займав посаду заступника начальника відділення Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області, та повторно допитати свідка ОСОБА_8 .

В обґрунтування клопотання вказує, що 27.02.2024 року під час допиту у судовому засіданні свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які 17.06.2020 року в складі наряду патрульної поліції здійснювали виїзд на місце події, яка стала підставою для відкриття кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , останні повідомили, що вони виїхали на місце події за телефонним дзвінком від заступника начальника Піщанського ВП Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 . При цьому, свідки надали також інші покази щодо отримання відповідних вказівок. Зазначені обставини мають безпосередній стосунок до обставин справи, що є предметом доказування у даному кримінальному провадженні, а тому потребують відповідних уточнень з боку ОСОБА_7 .

Окрім того, допитаний в судовому засіданні 27.02.2024 року свідок ОСОБА_8 повідомив суду обставини, що мають ключове значення для предмету доказування. Стороною захисту за відповідним клопотанням було проведено ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000225 від 17.06.2020 року. Показання, надані свідком ОСОБА_8 під час судового засідання, не узгоджуються з його показаннями, що були ним надані під час досудового розслідування, що потребує його додаткового допиту відповідно до положень ст. 96 КПК України.

В судовому засіданні прокурор заперечив проти задоволення даного клопотання, вказуючи що ОСОБА_7 не допитувався під час досудового слідства, його свідчення відсутні в матеріалах кримінального провадження. Стороною захисту не зазначено, які саме обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, відомі або можуть бути відомі ОСОБА_7 . Він безпосередньо на місці події не був, а те, що він в рамках своїх повноважень давав вказівки працівникам поліції, зокрема щодо розшуку транспортних засобів та знаряддя злочину, не є підставою для його допиту як свідка. Крім того, сторона захисту, будучи ознайомленою з матеріалами досудового розслідування, заслухавши показання свідка у судовому засіданні 27 лютого 2024 року, в порядку ст. 96 КПК України не скористалися своїм правом допитати цього свідка щодо неузгодженості у таких його показаннях. До того ж, у клопотанні не вказано, у чому саме полягає неузгодженість показань свідка.

Захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання, мотивуючи тим, що Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 07.06.2022 року (справа № 462/1710/16-к) зазначив, що показання свідка, викликаного судом за клопотанням сторони захисту, зявляються лише під час його допиту в судовому засіданні і, таким чином, не можуть бути відкриті до цього моменту.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_6 підтримали клопотання.

Потерпілі ОСОБА_11 та ОСОБА_12 в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі.

Суд, вивчивши заявлене клопотання, заслухавши учасників судового провадження, дійшов наступних висновків.

Згідно положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. ст. 84, 86 КПК процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 95 КПК показання це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Відповідно до ст. ст. 42, 46 КПК сторона захисту має право клопотати про допит свідків.

Згідно ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КПК України свідок може бути допитаний щодо попередніх показань, які не узгоджуються із його показаннями.

Згідно ч. 14 ст. 352 КПК України свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному судовому засіданні за його клопотанням, за клопотанням сторони кримінального провадження або за ініціативою суду, зокрема, якщо під час судового розгляду з`ясувалося, що свідок може надати показання стосовно обставин, щодо яких він не допитувався. Під час дослідження інших доказів свідкам можуть ставити запитання учасники судового провадження, експерт, а також суд.

У відповідності до ч. 1 ст. 134 КПК України суд під час судового провадження має право, зокрема, за клопотанням обвинуваченого чи його захисника, здійснити судовий виклик певної особи, якщо встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Згідно ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Суд не вбачає підстав для виклику та допиту у якості свідка ОСОБА_7 , оскільки захисником ОСОБА_5 у клопотанні не наведено переконливих доводів, які б давали можливість стверджувати, що зазначеній особі відомі обставини, які підлягають доказуванню під час кримінального провадження, та його показання при допиті у якості свідка щодо події кримінального правопорушення матимуть значення для справи. Також під час усних пояснень в судовому засіданні захисник не зміг пояснити, які об`єктивні дані, що мають значення для справи, відомі або можуть бути відомі ОСОБА_7 , зокрема не вказано, які обставини, що стосуються пред`явленого ОСОБА_4 обвинувачення він може підтвердити чи спростувати. Окрім того, незрозуміло яким чином має здійснюватися виклик ОСОБА_7 в судове засідання, зважаючи на те, що у клопотанні відсутні будь-які дані щодо адреси його місця проживання чи місця роботи, контактні дані (номер телефону, електронна пошта). В судовому засіданні захисник лише вказав, що за наявною у нього інформацією ОСОБА_7 продовжує працювати в органах поліції.

Свідок ОСОБА_13 (а не як зазначено у клопотанні ОСОБА_8 ) був допитаний в судовому засіданні 27 лютого 2024 року та надавав відповіді на запитання як сторони обвинувачення, так і сторони захисту.

Обґрунтовуючи клопотання в частині необхідності проведення повторного (додаткового) допиту свідка ОСОБА_13 , захисник ОСОБА_5 обмежився лише посиланням на необхідність уточнення та перевірки наданих ним показань у зв`язку з їх суперечливістю. Проте, у клопотанні не зазначено з метою встановлення, підтвердження чи спростування яких саме обставин у кримінальному провадженні необхідно провести повторний допит свідка, не зазначено, які обставини не були з`ясовані у свідка під час попереднього допиту.

З огляду на вказане, суд вважає клопотання захисника необґрунтованим, а тому не вбачає передбачених законом підстав для його задоволення.

Керуючись ст. ст. 96, 134, 352, 372 КПК України, суд -

постановив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про допит у якості свідка ОСОБА_7 та про повторний допит свідка ОСОБА_8 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя