Справа №766/7290/23
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

14.03.2024 року Херсонський міський суд Херсонської області колегією у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні заяву обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за №0000171 від 29.03.2023 року, передбаченого за ч.7 ст.111-1 КК України, про відвід судді, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження, внесене 29.03.2023 р. до ЄРДР за №0000171 за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 , заявив відвід головуючому судді у складі колегії суддів. В обґрунтування заяви про відвід зазначив, що під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку застосування запобіжного заходу, йому стало відомо, що секретарем судових засідань Херсонського апеляційного суду працює двоюрідна сестра головуючого судді колегії суддів Херсонського міського суду Херсонської області, яка, на його думку, може здійснювати вплив на суддю ОСОБА_1 при розгляді кримінального провадження за його обвинуваченням. Просив заяву про відвід задовольнити.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 підтримав свого підзахисного, просив заяву ОСОБА_7 про судді ОСОБА_1 задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення заяви, вважаючи її необґрунтованою.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого клопотання з огляду на таке.

Відповідно до положень ч.1 ст. 81 КПК України, клопотання про відвід одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, розглядає цей же склад суду.

Відповідно до ст. 75 КПК України, законом передбачено вичерпний перелік обставин, які виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Заявляючи судді відвід обвинувачений фактично посилається на п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, яким передбачено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч.ч.1,2,5 ст.80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Отже, враховуючи зміст викладених норм, особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести обставини, які викликають в неї сумнів у неупередженості суддів, які розглядають справу по суті. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Натомість, обвинувачений фактично висловив своє припущення про існування впливу секретаря судових засідань Херсонського апеляційного суду на суддю Херсонського міського суду Херсонської області.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини безсторонність (неупередженість) суду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, враховуючи особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом установлення того, чи забезпечував сам суд та серед інших аспектів його склад достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).

Таким чином, об`єктивність розгляду справи, а отже вирішення її на основі суворого додержання законності забезпечується її розглядом суддею, щодо якого відсутні сумніви, в тому числі у стороннього спостерігача, в його неупередженості та безсторонності.

Відповідно до п. 67 рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко та Мартиненко проти України» особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Згідно з ч. 1ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Проте доводи обвинуваченого, на які він посилається в заяві про відвід судді, є неконкретизованими та недоведеними, оскільки не підтверджені доказами, які б свідчили про обґрунтованість його заяви або могли вказувати на необ`єктивність судді.

Суд вважає, що наявність жодної обставини, яка визначена положеннями КПК України, а також доказів на підтвердження об`єктивно існуючих обставин, які давали б підстави для висновку про упередженість судді ОСОБА_1 , як за суб`єктивним, так і за об`єктивним критеріями, тобто на підтвердження вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, обвинувачений не довів, а тому заява обвинуваченого ОСОБА_7 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 75, 81, 369, 371, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_7 про відвід судді - відмовити.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3