Справа № 570/2763/24
Номер провадження 1-кс/570/338/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2024 року

Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

власника майна ОСОБА_3 , її представника - адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 30.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000388, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, -

в с т а н о в и в :

Як вбачається із клопотання, 29.05.2024 до ВП № 1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює майстром, про те, що 29.05.2024 о 12:12 год, в лісосмузі, за адресою: АДРЕСА_1 , за координатами 50.688538,26.282960 невідома особа, здійснила незаконну порубку деревини породи «дуб» в кількості два дерева, та два дерева породи «Акація».

29 травня 2024 року було проведено огляд лісосмуги за адресою: АДРЕСА_1 , за координатами 50.688538,26.282960. В ході огляду було виявлено та вилучено два зрізи з пнів, породи «Дуб», які опечатані паперовою биркою.

Також 29 травня 2024 року було проведено огляд лісосмуги за адресою: АДРЕСА_1 , за координатами 50.692668,26.278522. Під час огляду лісосмуги, було виявлено та вилучено два зрізи з стовбура дерева породи «Акація», та поміщено до спеціального пакету НПУ GSU4002309, два зрізи з пнів дерев породи «Акація», та поміщено до спеціального пакету НПУ GSU4002308, дві бензопили помаранчевого кольору марки «STINL» з надписами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які опечатані паперовими бирками, автомобіль марки «Газ» р.н., НОМЕР_3 та трактор марки МТЗ-82л р.н. НОМЕР_4 вилучено до автомобільного майданчику за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищевказане майно визнано в кримінальному провадженні речовими доказами.

У клопотанні зазначається, що оскільки, дане майно є об`єктом кримінально протиправних дій, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, заперечив проти передання трактора марки МТЗ-82л р.н. НОМЕР_4 на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_3 на даному етапі досудового розслідування, оскільки транспортний засіб може бути відчужений або розукомплектований. У подальшому у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_3 та її представник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечили проти накладення арешту на вилучене майно, однак просять клопотання задоволити частково та віддати на відповідальне зберігання трактор марки МТЗ-82л р.н. НОМЕР_4 власнику ОСОБА_3 , аби була можливість його використання за призначенням.

Інший власник майна у судове засідання не з`явився, судом було вжито заходів для належного повідомлення особи про час і місце розгляду клопотання.

Вислухавши пояснення учасників справи, позицію слідчого, який клопотання підтримує, оскільки вилучене майно має суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин у кримінальному провадженні, а саме використання як доказу, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою запобігання настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню,оскільки не накладення арешту на дане майно може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженнюна нього необхідно накласти арешт, власника майна ОСОБА_3 та її представника адвоката ОСОБА_4 , слідчий суддяприходить до висновку, що клопотання слід задоволити.

Стаття 173 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 статті 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №1 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_5 від 30.05.2024 р. вищевказані вилучені речі визнано речовими доказами, за наведених обставин, з метою збереження речових доказів, клопотання підлягає до задоволення.

Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких у життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ утручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених конвенцією прав, відповідно до ст.13 цього міжнародно-правового акта повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст.41 Конституції, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом. Спеціальні підстави законного обмеження особи в реалізації права власності передбачені, зокрема, нормами кримінального процесуального закону для виконання завдань кримінального провадження як легітимної мети відповідного втручання в право мирного володіння майном.

Вважаю, що існують достатні підстави для накладення арешту на вищевказане майно, оскільки це майно в даному кримінальному провадженні відповідає критеріям, визначеним в КПК України. Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільця майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину.

Арешт майна, як правило, полягає у забороні розпоряджатися майном. Заборона на використання майна (вилучати корисні властивості речі для задоволення потреб власника чи інших осіб), а також заборона володіння таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вважаю, що органом досудового розслідування клопотання доведено необхідність арешту майна, який не порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника, гарантованими законом, і завданнями цього кримінального провадження, арешт на зазначене у клопотанні майно накладається з метою його збереження, враховуючи і наслідки від вжиття такого заходу для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, тому клопотання, яке подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає КПК України, підлягає до задоволення.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи судом під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано та за клопотанням осіб, які не були присутні при розгляді питання про його арешт.

З огляду на викладене, керуючись ст.170 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задоволити.

Накласти арешт на два зрізи з пнів, породи «Дуб», які опечатані паперовою биркою, два зрізи з стовбура дерева породи «Акація», та поміщено до спеціального пакету НПУ GSU4002309, два зрізи з пнів дерев породи «Акація», та поміщено до спеціального пакету НПУ GSU4002308, дві бензопили помаранчевого кольору марки «STINL» з надписами НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які опечатані паперовими бирками, автомобіль марки «Газ» р.н., НОМЕР_3 та трактор марки МТЗ-82л р.н. НОМЕР_4 вилучено до автомобільного майданчика за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повне рішення проголошено 07.06.2024 р. о 09 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1