Справа № 308/8160/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду, в місті Ужгороді, кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 16.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000217 від 16.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке мотивоване тим, що метою застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченою покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні просила відмовити у задоволення клопотання та обрати відносно її підзахисного більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.

Обвинувачений у судовому засіданні просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доводи учасників судового провадження, суд, приходить до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд, незалежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як встановлено судом, згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 березня 2024 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, а саме до 17 травня 2024 року (включно). Визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України - в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп.

Відповідно до ст. 131 КПК України запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

За приписами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язане із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу судом встановлено, що стороною обвинувачення ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного, обвинуваченого покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язана із необхідністю запобігання ризикам, передбачених ст.177 КПК України.

Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч.1ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, суд враховує тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 злочину, даних про особу обвинуваченого, який раніше не судимий, фізична особа-підприємець, його існуючих соціальних зв`язків, а також передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України ризики, суд вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не дасть змогу дослідити всі обставини кримінального правопорушення у встановлені законом строки, відтак, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає до задоволення та слід обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З огляду на викладене, суд вважає, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Водночас, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, суд виходить з вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом, становить 80 розмірів прожиткових мінімумів, тобто 242 240 гривень.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України обвинувачений ОСОБА_4 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_4 відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: прибувати до суду на першу вимогу; не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Також роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення.

Керуючись ст.ст. 27, 314-316, 369-372, 392 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на період судового розгляду кримінального провадження, але не більше шістдесяти днів.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , закінчується 05 липня 2024 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язків, передбачених цим Кодексом в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень 00 коп.) грн..

Роз`яснити, що обвинувачений ОСОБА_4 , або заставодавець мають право в будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до суду на першу вимогу;

- не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1