Провадження №1-кс/127/7498/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,в рамках кримінального провадження № 0000436 від 23.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000436 від 23.05.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у вечірню пору доби 22.05.2024 ОСОБА_6 , перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , виявив відсутність належних йому грошових коштів, у крадіжці яких запідозрив ОСОБА_7 .

З метою повернення власних коштів, ОСОБА_6 почав розшукувати ОСОБА_7 , якого виявив по території ринку КЗ «Бершадьринок», що за адресою: АДРЕСА_2 .

Під час зустрічі, між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт на ґрунті крадіжки грошових коштів, під час якого ОСОБА_7 заперечував свою причетність. У цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на нанесення тілесних ушкоджень з метою позбавлення життя ОСОБА_7 .

Реалізуючи вказаний умисел, ОСОБА_6 , діючи умисно, усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, взяв до рук цеглу, яка знаходилась на землі, прикладаючи значну фізичну силу, завдав нею множинних ударів в область життєво-важливого органу голови ОСОБА_7 , заподіявши потерпілому тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно мозкової травми, від якої останній потерпілий загинув на місці події.

У подальшому, ОСОБА_6 , з метою не бути викритим сторонніми особами та правоохоронними органами зник з місця події.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В порядку ст. 208 КПК України о 15:00 23.05.2024 затримано: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бершадь Вінницької області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, та 24.05.2024 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: оглядом місця події від 23.05.2024, оглядом місця події від 23.05.2024, показаннями свідка ОСОБА_8 , показаннями свідка ОСОБА_9 , показаннями свідка ОСОБА_10 , протоколом затримання ОСОБА_6

ОСОБА_6 вчинив особливо тяжкий умисний злочин, санкція якого передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому усвідомлюючи можливу відповідальність за вчинене кримінальне правопорушення, може спробувати переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне. Крім того, на даний час проводяться слідчі (розшукові) заходи спрямовані на виявлення та фіксацію доказів, що можуть мати доказове значення під час досудового розслідування та судового розгляду, що також дає підстави вважати, що перебуваючи на волі він може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене вище, а також те, що ОСОБА_6 вчинив особливо тяжкий умисний злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, злочин поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, є усі об`єктивні підстави для не визначення розміру застави у кримінальному провадженні. Крім того, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не забезпечать її належної поведінки та запобігання вищезазначеним ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав, оскільки під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тому необхідно застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримав.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, просила застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, вислухавши думку підозрюваного та його захисника, прокурора, дослідивши матеріали клопотання слідчого, матеріали кримінального провадження, характеризуючі дані підозрюваного, прийшов до наступного висновку.

Відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.05.2024 за № 0000436, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_6 24.05.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Зокрема, при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

При вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання слідчий суддя приймає до уваги, що згідно ч. 1 ст. 183 КПК України взяття під варту є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, на час розгляду клопотання, підозра щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України обґрунтована, про що свідчать докази, які зібрані в кримінальному провадженні та доведені прокурором при розгляді даного клопотання.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

Дослідивши надані докази, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, ОСОБА_6 офіційно не працює, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років, усвідомлюючи тяжкість інкримінованого правопорушення та можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі може бути підставою та мотивом для підозрюваного до втечі, що в своїй сукупності свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно із позицією Європейського суду з прав людини, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання може спонукати підозрюваного переховуватися від суду. Це твердження узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, після вчинення кримінального правопорушення підозрюваний здійснював спроби переховуватись від органу досудового розслідування.

Також перебуваючи на волі ОСОБА_6 матиме можливість впливати на потерпілу сторону, з метою уникнення відповідальності, тому існує ризик, передбачений п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи, що досудове розслідування перебуває на початковій стадії, проводяться слідчі (розшукові) заходи спрямовані на виявлення та фіксацію доказів, що можуть становити доказове значення під час досудового розслідування та судового розгляду, є підстави вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, вагомість наявних доказів вчинення ним інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, стан його здоров`я, який не виключає можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також судом враховано, що підозрюваний має на утриманні дітей та раніше не судимий. Разом з тим, це не є безумовними підставами для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки вказані обставини на даний час не мають такого ступеню довіри, які можуть бути враховані судом, як такі, що мають запобіжний вплив на поведінку підозрюваного, та не є такими, що спростовують встановлені судом ризики.

За змістом ст.131 КПК запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, а відтак їх застосування має на меті досягнення дієвості цього провадження. Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти встановленим ризикам, які вказані слідчим та доведені матеріалами справи. Тому, для досягнення мети застосування запобіжних заходів, на даному етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним. Інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України і тримання підозрюваного під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, враховуючи обставини справи, а саме умисний мотив та вчинення кримінального правопорушення, скоєного проти життя та здоров`я особи, в період дії воєнного стану, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, особу ОСОБА_6 , його відношення до вчиненого правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави на 60 днів.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 23.05.2024 по 21.07.2024 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя