СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/994/24
Провадження № 1-кс/306/133/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2024 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

його захисника ОСОБА_5

розглянув клопотання слідчого СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо, -

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільховиця, Мукачівського району, Закарпатської області, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, непрацюючого, одруженого, з середньою освітою, раніше не судимого (зі слів),

підозрюваного у кримінальному провадженні №0000186 від 08.05.2024 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся в суд із названим клопотанням, посилаючись на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці ОСОБА_4 набув 44 боєприпаси та гранату типу Ф-1, з маркуванням «10/12-77/4», до складу якої входить запал до гранати типу УЗРГМ з маркуваннями «і 14-76» та «585» та в подальшому зберігав вказані предмети до 28.05.2024 у себе в дома за постійним місцем проживання з метою подальшого їх збуту. Того ж дня збув вказані боєприпаси громадянину ОСОБА_8 за грошові кошти у сумі 5000 грн.

Згідно довідки про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 28.05.2024 корпус гранати типу Ф-1, з маркуванням «10/12-77/Т» та запал до гранати типу УЗРГМ з маркуваннями «114-76» та «585» відносяться до категорії «небезпечний».

Відомості про дану подію було зареєстровано СВ відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000186 від 08.05.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході досудового розслідування даного кримінального провадження, 28.05.2024 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, наполягав на його задоволенні, при цьому пояснив, що кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відносяться до категорії тяжких злочинів, а також враховуючи те, що існують ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, вважає застосування до нього більш м`якого запобіжного захожу ніж тримання під вартою є недоцільним.

Захисник підозрюваного у задоволенні клопотання просив відмовити та застосувати щодо його підзахисного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вважає дане клопотання необгрунтованим, підстав для утримання його підзахисного під вартою нема, тяжкість злочину, на його думку, не є достатньою підставою для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний щодо задоволення клопотання слідчого заперечив, просив застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби. Вважає, що даний запобіжний захід дасть йому змогу працювати щоб забезпечити сім`ю.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у провадженні слідчого відділу ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження № 0000186 від 08.05.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а.с.6-7).

Відповідно до повідомлення про підозру від 28.05.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України (а.с.8-10).

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.05.2024 року ОСОБА_4 , затримано 28.05.2024 року о 11.23 год. (а.с.14-17).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними, на даний час, у кримінальному провадженні №0000186 від 08.05.2024 року доказами, а саме: протоколом обшуку від 28.05.2024 року (а.с.21-26); протоколами допиту свідків (а.с.38-40, 56-56); актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 28.05.2024 року (а.с.43-); довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів (а.с.44-45).

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1. переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2. знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3. незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4. перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5. вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

За ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Обмеження розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (п. 85 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).

У відповідності до рішення Конституційного Суду України від 08 липня 2004 року № 14рп/2003 тяжкість злочину законом не визначається як підстава для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, а тільки враховується поряд з іншими обставинами, передбаченими відповідними статтями КПК України.

За таких обставин лише факт тяжкості злочину, який інкримінується підозрюваному не може бути достатньою підставою для застосування запобіжного заходу... зокрема у вигляді тримання під вартою, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості.

Зазначене узгоджується з позицією ЄСПЛ, відповідно до якої небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку.

Разом з тим, при вирішенні питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини які свідчать про: 1) наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризика, зазначених у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

За таких обставин, тяжкість інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, на переконання слідчого судді, не може буди єдиною підставою для задоволення клопотання, тому з урахуванням того, що підозрюваний раніше не судимий (зі слів), має позитивну характеристику (а.с.57), слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для обрання найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, внаслідок відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, тому до підозрюваного належить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю строком до 28.07.2024 року.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Згідно ст. 205 КПК України ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На підставі викладеного і керуючись ст. 176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 219, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю строком до 28 липня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

1. Прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

2. цілодобово не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Строк дії ухвали до 28 липня 2024 року включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено 30 травня 2024 року о 08 год. 30 хв.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_1