Справа № 473/2895/24
Номер провадження 1-кс/473/850/2024
У Х В А Л А

іменем України

"25" червня 2024 р. слідчий суддя Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за №0000122 від 29 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ

25 червня 2024 року до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту з майна за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за №0000122 від 29 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що даний час потреба в подальшому арешті майна відпала, оскільки кримінальне провадження, в рамках якого накладено арешт на вказане майно закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного.

Згідно ухвали слідчого судді Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 03 червня 2024 року по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000122 від 29 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 , виданого на ім`я ОСОБА_2 .

Постановою дізнавача СД Вознесенського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 від 24 червня 2024 року кримінальне провадження за №0000122 від 29 травня 2024 року, закрито в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування на підставі приписів п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК, ст. 174 КПК України не передбачено.

Разом з тим, відповідно до ч.4 ст. 132 КПК України ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Вказаний висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 15 квітня 2024 року по справі № 554/2506/22.

Згідно ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Таким чином, з огляду на викладене слідчий суддя дійшов висновку про відмову в відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.132, 170, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ

відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту з майна за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР за №0000122 від 29 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня постановлення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1