Справа № 696/403/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю

в режимі відеоконференції прокурора ОСОБА_3 ,

в режимі відеоконференції обвинуваченого ОСОБА_4 ,

в режимі відеоконференції захисника обвинуваченого-адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України,-

встановив:

В провадженні Кам`янського районного суду Черкаської області перебуває на розгляді об`єднане кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України.

Стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , на підставі ухвили слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк тримання під вартою спливає 21 червня 2024 року.

В судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду. Також просив задоволити подане ним до суду клопотання про продовження обвинуваченому дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення розміру застави. Зазначив, що продовжують існувати ризики, які були враховані судом при обранні даного заходу, а саме впливати на потерпілих, свідків, переховуватися від суду, а також іншим чином перешкоджати встановленню істини у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачений та його захисник вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду, та не заперечували щодо задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком 60 днів. З`ясувавши думку присутніх сторін по справі, встановлено, що кримінальне провадження підсудне Кам`янському районному суду Черкаської області. Підстав для повернення кримінального провадження прокурору чи закриття провадження немає. Обвинувальний акт відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України. Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України на даний час відсутні. Клопотань про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів та про вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду, від учасників судового провадження не надійшло.

Щодо продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то суд зазначає наступне.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Як наголушується у Принципі 36 Зводу принципів захисту всіх осіб, які піддаються затриманню або ув`язненню в будь-якій формі, затвердженого резолюцією №43/173 ГА ООН від 9 грудня 1988 року, затримана особа, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні кримінального злочину, вважається невинуватою і має право на поводження з нею як з- такою до тих пір, доки її винуватість не буде доведено згідно із законом у ході відкритого судового розгляду, на якому вона має всі гарантії, необхідні для свого захисту. Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1)виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з ' явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2)виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, приймає до уваги наявність обгрунтованої підозри вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 5 ст. 407 КК України, строк покарання що йому загрожує у разі доведеності вини, особу обвинуваченого, який неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, реально відбував покарання, однак на шлях виправлення не став, та вчинив нові злочини в умовах правового режиму воєнного стану, маючи незняту та непогашену судимість, а тому суд приходить до висновку, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України і для їх запобігання застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім, тому обвинуваченому ОСОБА_4 слід залишити обраний слідчим суддею Соснівського районного суду м.Черкаси запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та продовжити його строк на 60 діб. Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. При цьому підставою для продовження такого запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 вказаної вище статті. Обгрунтованість обвинувачення у вчиненні зазначених злочинів ОСОБА_4 підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження. Загальне положення щодо розумних строків у таких випадках викладено у правовій позиції ЄСПЛ в рішенні у справі Харченко проти України, згідно з якою розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі Харченко проти України від 10 лютого 2011 року). Суд бере до уваги, що існують обгрунтовані побоювання того, що у разі доведення вини обвинуваченому та тяжкості покарання яке йому загрожує, останній може ухилятися від явки до суду, чинити тиск на свідків, перешкоджати встановленню істини у справі, продовжувати вчиняти нові злочини, а тому ризики зазначені прокурором не перестали існувати. Таким чином в судовому засіданні встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м 'яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою можуть не забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Крім того, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо певних злочинів, в тому числі і щодо злочину, передбаченого ст. 407 Кримінального кодексу України.

За таких обставин суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без альтернативи застави.

На підставі викладеного, керуючись п.п. 1,3,4 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, рішенням Європейського суду з прав людини від 10.02. 2011 року, справа Харченко проти України, ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 197, 199, 314, 315-317, 371, 372, 395 КПК України, суд, -

постановив:

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів з 15 години 40 хвилин 17 червня 2024 року по 15 годину 40 хвилин 15 серпня 2024 року, включно без альтернативи застави.

Закінчити підготовче провадження за матеріалами об`єданого кримінального провадження № 1-кп/696/73/24 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.5 ст.407 КК України, та призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на 14 год. 00 хв. 09 липня 2024 року, який провести в приміщенні Кам`янського районного суду Черкаської області, за адресою: м. Кам`янка, вул. Захисників України, 45, зал судових засідань № 1, з викликом учасників судового провадження.

Копію ухвали направити до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».

Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року № 4-р/2019 ухвала в частині продовження строку тримання обвинуваченого під вартою може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а в іншій частині оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Суддя : ОСОБА_1