Справа № 299/1595/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.03.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

учасників судового розгляду:обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , прокурорів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 11-кп/4806/546/21 за апеляційною скаргою прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Заріччя, Іршавського району, Закарпатської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , громадянин України, українець, одружений, раніше не судимий,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.4 ст.296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року кримінальне провадження №0000242 внесене до ЄРДР 29.03.2020 р. щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, закрито на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст.219 КПК України.

Дана ухвала мотивована тим, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 80000242 від 29.03.2020р. по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, надійшов до суду 03.06.2020р., тобто вже після завершення двохмісячного строку досудового розслідування.

В апеляційній скарзі прокурор просить оскаржувану ухвалу суду скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Вважає, що вказане рішення суду є незаконним та необґрунтованим і підлягає скасуванню через невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурорів - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити, обвинуваченого та його захисника, які заперечили щодо доводів апеляційної скарги, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивного з`ясування обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведенні належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

У п.3 ч.1 ст.409 КПК України передбачено, що підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону .

Виходячи з положень ч.1 ст.412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Пунктом 10 ч.1 ст.284 КПК України визначено, що у разі закінчення строку досудового розслідування, визначеного ст. 219 КПК України, після повідомлення особі про підозру, крім випадку повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, кримінальне провадження закривається.

За змістом ч.1 ст.219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ст. 283 КПК України звернення прокурора до суду з обвинувальним актом є формою закінчення досудового розслідування, відповідно до ч.3 ст. 283 КПК України відомості про закінчення досудового розслідування вносяться прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що свідчить про те, що документом, який підтверджує закінчення досудового розслідування у строк, передбачений статтею 219 КПК України, є витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до якого, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000242 від 29.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.4 ст. 296 КК України було закінчено 01.06.2020 року.

Ч.5 ст. 219 КПК України визначено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Так, в ході судового розгляду Виноградівським районним судом встановлено, що 30.03.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України та 29.05.2020 органом досудового розслідування сторону захисту в порядку ст.290 КПК України повідомлено про завершення досудового розслідування та 31.05.2020 сторона захисту ознайомлена з матеріалами кримінального провадження, згідно протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Однак, вказані висновки суду в частині дати ознайомлення сторони захисту з матеріалами кримінального провадження зокрема 31.05.2020 не відповідають дійсності, оскільки згідно протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування сторона захисту, а саме: підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 згідно вказаного протоколу ознайомилися з матеріалами досудового розслідування 01.06.2020.

Відповідно до ухвали колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду України у справі № 676/6116/18 від 15.03.2021 можна зробити висновок, що до строку досудового розслідування не включається строк, який починається з моменту відкриття матеріалів кримінального провадження до фактичного ознайомлення стороною з такими матеріали, що свідчить про те, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000242 від 29.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.4 ст. 296 КК України закінчувався 03.06.2020, позаяк обвинувачений та його захисник ознайомилися з матеріалами досудового розслідування 01.06.2020 тобто у межах строку досудового розслідування. В свою чергу, 01.06.2020 обвинувальний акт скеровано до Виноградівського районного суду Закарпатської області, є формою закінчення досудового розслідування у розумінні ст. 283 КПК України, що підтверджується, згідно з положеннями ч.3 ст. 283 КПК України, витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, часовий проміжок з 29 травня 2020 року по 01 червня 2020 року, згідно з приписами частини 5 статті 219 КПК, не включається у строк досудового розслідування, а тому днем закінчення строку досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні є 03 червня 2020 року.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.09.2021 по справі №711/3111/19.

Разом з цим, суд у своїй ухвалі послався виключно на позицію захисника, не врахувавши те, з моменту отримання доручення слідчому необхідно певний час, для повідомлення сторін про факт необхідності ознайомитися з матеріалами кримінального провадження. Крім цього ст.290 КПК України зобов`язує слідчого та прокурора, окрім сторони захисту, надати доступ до матеріалів провадження також і потерпілим, що також вимагає значного часу. Так у кримінальному провадженні наявні 2 потерпілі від злочину.

Встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Кримінальне правопорушення передбачене ст. 296 КК України відносяться до розділу XII Кримінального кодексу України, а саме до кримінальних правопорушень проти громадського порядку та моральності.

Крім цього, кримінальне правопорушення передбачене ч.4 ст. 206 КК України, відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Разом з цим, відповідно до пункту 9 постанови пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 вказано, що вирішуючи питання щодо наявності в діях винної особи такої кваліфікуючої ознаки хуліганства, як застосування вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень (ч. 4 ст. 296 КК ( 2341-14 ), слід враховувати, що ця ознака мас місце лише в тих випадках, коли винний за допомогою названих предметів заподіяв чи намагався заподіяти тілесні ушкодження або коли використання цих предметів під час учинення хуліганських дій створювало реальну загрозу для життя чи здоров`я громадян.

З пред`явленого обвинувачення ОСОБА_5 випливає, що останній тримаючи в руках заздалегідь заготовлений предмет для спричинення тілесних ушкоджень (мисливську рушницю споряджену патронами) спрямував ствол зброї і здійснив постріли у напрямку потерпілих чим створив реальну загрозу для їх життя та здоров`я.

Додатковий об`єкт у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.4 ст.296 КК України є життя та здоров`я потерпілих.

Таким чином, злочин в якому обвинувачується ОСОБА_5 не тільки відноситься до злочинів проти громадського порядку та моральності, але також злочином проти здоров`я особи, оскільки спрямованість злочинних дій передбачає заподіяння шкоди саме здоров`ю потерпілих.

Отож, поняття «злочини проти життя та здоров`я особи», вжите п 10 ч. 1 ст. 284 КПК, охоплює (включає) як злочини, передбачені в розділі II Особливої частини КК, основним безпосереднім об`єктом яких є життя та здоров`я особи, так і злочини, передбачені іншими розділами Особливої частини КК, що містять склади кримінальних правопорушень, додатковим безпосереднім об`єктом у яких є життя та здоров`я особи. Критерієм, за яким визначається зміст поняття «злочини проти життя та здоров`я особи», є наявність у складі певного кримінального правопорушення такого об`єкта або основного, або додаткового, як життя та здоров`я особи.

Визначення тяжкості злочину при цьому має стосуватися діяння загалом, тобто такого, яке містить складний (ускладнений) склад кримінального правопорушення (через комплексне поєднання різних об`єктів посягання, що надає кримінальному правопорушенню окремої якості). З цього випливає, що в разі, коли злочин із додатковим об`єктом посягання у виді життя та здоров`я є тяжким, то він охоплюється поняттям «тяжкий злочин проти житія та здоров`я особи».

Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №591/4099/20, виклавши його у постанові від 6 червня 2023 року та у справі № 932/8842/20 у постанові від 13 лютого 2023 року.

За таких обставин оскаржувана ухвала не може бути визнана законною та обґрунтованою, що ухвалена з додержанням вимог статей 370, 372 та 419 КПК.

Допущена судом першої інстанції порушення є істотними у розумінні положень ч. 1 ст. 412 КПК, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення в справі.

У зв`язку з наведеним, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала скасуванню з призначенням нового розгляду кримінального провадження в суді першої інстанції, під час якого цьому суду слід узяти до уваги наведене і з додержанням вимог кримінального процесуального закону ухвалити обґрунтоване судове рішення.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_9 задовольнити.

Ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 19 жовтня 2021 року, якою кримінальне провадження №0000242 внесене до ЄРДР 29.03.2020 року щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, закрито на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст.219 КПК України, скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді