печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

09.04.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: куртку чорного кольору; мобільний телефон Iphone 14 s/n НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 ; банківська картка № НОМЕР_4 ; мобільний телефон Iphone 13Pro Max s/n НОМЕР_5 , imei: НОМЕР_6 , з сім картою НОМЕР_7 , та в автомобілі марки BMW 320I д.н.з. НОМЕР_8 : куртку чорного кольору; рукавиці чорного кольору з емблемою Nike; чорну кепку; чорні штани з білими полосами з емблемою Adidas; чотири сім карти; флеш накопичувач; які належать та якими фактично користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10 квітня 2024 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідчим було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання слідчий вказує, що Слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000668, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому слідством місці, у невстановлений слідством час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, поєднаного з проникненням до приміщення квартири АДРЕСА_2 .

Так, 22.03.2024 в період часу з 09 год. 15 хв. до 19 год. 40 хв., ОСОБА_5 приїхав до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_3 , зайшов до під`їзду №3 вказаного будинку та піднявся на 7 поверх, де розташована квартира АДРЕСА_4 , в якій проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та не може завадити вчиненню протиправних дій, ОСОБА_5 , невстановленим шляхом проник до приміщення квартири АДРЕСА_2 , що знаходиться на сьомому поверсі третього під`їзду.

Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне заволодіння чужим майном (крадіжку), в умовах воєнного стану, шляхом проникнення, з метою доведення до кінця злочинного умислу, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих спонукань, ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні вище вказаної квартири, в одній із кімнат в шафі взяв з чохлу з під костюма грошові кошти в сумі 58 000 доларів США (що відповідно до офіційного курсу НБУ станом на 22.03.2024 становить 2 257 557 грн.), які належать ОСОБА_6 , переклав їх в спортивну сумку чорного кольору, після чого останній покинув приміщення вказаної квартири та пішов з викраденими грошовими коштами в невідомому напрямку.

В подальшому, 25.03.2024, ОСОБА_5 поїхав із викраденими грошовими коштами до м. Одеса, де 27.03.2024 останній за частину викрадених грошових коштів придбав транспортний засіб марки «BMW 320I» д.н.з. НОМЕР_8 , який в подальшому зареєстрував на свою співмешканку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та яким фактично користувався, таким чином розпорядився викраденими грошовими коштам на власний розсуд. Після чого, 29.03.2024, ОСОБА_5 з частиною викрадених грошових коштів, поїхав до АДРЕСА_5 , де зустрівся із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , якому передав сумку чорного кольору в середині з викраденими грошовими коштами, на зберігання, не повідомляючи останньому, що знаходиться в сумці.

Так, 30.03.2024 року в період часу з 07 год 30 хв по 08 год 40 хв слідчим СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою врятування майна, було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_5 , за місцем проживання ОСОБА_8 , в ході якого було вилучено: в сумці чорного кольору грошові кошти в сумі 30 200 (тридцять тисяч двісті) доларів США, в шафі для одягу грошові кошти в сумі 11 600 (одинадцять тисяч шістсот) гривень, три ключі та один магнітний ключ, чорну сумку.

Отже, ОСОБА_5 , завдав потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку на загальну суму 2 257 557 грн., що є особливо великими розміром.

В подальшому, 30.03.2024 року в період часу з 07 год 23 хв по 09 год 10 хв слідчим СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення обшуку було виявлено та вилучено: куртку чорного кольору; мобільний телефон Iphone 14 s/n НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 ; банківська картка № НОМЕР_4 ; мобільний телефон Iphone 13Pro Max s/n НОМЕР_5 , imei: НОМЕР_6 , з сім картою НОМЕР_7 .

Крім цього 30.03.2024 в період часу з 11 год 26 хв по 12 год 44 хв слідчим СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_10 на підставі ч. 1, ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою врятування майна, було проведено обшук в ході якого було вилучено: куртку чорного кольору; рукавиці чорного кольору з емблемою Nike; чорну кепку; чорні штани з білими полосами з емблемою Adidas; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_9 ; чотири сім карти; флеш накопичувач; автомобілі марки BMW 320I д.н.з. НОМЕР_8 та ключі від указаного транспортного засобу.

30.03.2024 вище зазначені речі визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.

30.03.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Слідчий вказує, що з наведених підстав арешт майна у виді вилучення вказаних речових доказів є необхідним заходом, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні та збереження речового доказу.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 30.03.2024 вище зазначені речі визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: куртку чорного кольору; мобільний телефон Iphone 14 s/n НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 , з сім картою НОМЕР_3 ; банківська картка № НОМЕР_4 ; мобільний телефон Iphone 13Pro Max s/n НОМЕР_5 , imei: НОМЕР_6 , з сім картою НОМЕР_7 , та в автомобілі марки BMW 320I д.н.з. НОМЕР_8 : куртку чорного кольору; рукавиці чорного кольору з емблемою Nike; чорну кепку; чорні штани з білими полосами з емблемою Adidas; чотири сім карти; флеш накопичувач; які належать та якими фактично користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1