Справа № 496/1661/24
Провадження № 1-кс/496/1727/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду місті Біляївка матеріали клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

08 липня 2024 року до суду надійшло клопотання заявника ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відповідно до якого просить скасувати арешт в частині користування, накладений ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 05.03.2024 року на автомобіль «Hyundai Getz», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Вказане клопотання мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 05.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України було накладено арешт на автомобіль «Hyundai Getz», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 . Враховуючи, що у продовженні застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба, та як всі необхідні слідчі дії проведені, у зв`язку із чим, заявник звернулася до суду з вказаним клопотанням.

До судового засідання ОСОБА_3 не з`явилася, проте надала до суду заяву, просила справу розглянути у її відсутність, наполягала на задоволенні клопотання про скасування арешту.

В судове засідання слідчий не з`явився, але надав до суду заяву, відповідно до якої просив справу слухати у його відсутність, зазначив, що у кримінальному провадженні необхідно провести слідчий експеримент із використанням зазначеного транспортного засобу, після проведення слідчого експерименту можливо необхідність у призначені та проведені комплексної транспортно-трасологічної,а також медичної експертизи, і для проведення такої експертизи необхідним об`єктом дослідження є зазначений транспортний засіб.

Прокурор у судове засідання не з`явився, проте надав до суду заяву та просив розглянути вказане клопотання без участі прокурора та відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з необґрунтованістю та необхідністю збереження речового доказу по кримінальному провадженні.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 05.03.2024 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України накладено арешт із забороною користування, розпорядження та відчуження майна на автомобіль «Hyundai Getz», реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Відповідно до вищевказаної ухвали, у зв`язку з тим, що автомобіль «Hyundai Getz», реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні, тобто відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, з метою збереження речових доказів, було накладено арешт на майно, з клопотанням про скасування якого звертається заявник.

На підставі ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ч. 4 ст. 26 КПК слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, заявниця жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено безпідставно, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Слідчий суддя погоджується з думкою прокурора, слідчого, викладеною у їх заявах, про те, що на даний момент триває досудове розслідування та необхідність проведення експертиз, збереження речового доказу по кримінальному провадженню.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання поверхнево підійшла до питання оформлення клопотання про скасування арешту майна, що з урахуванням необґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, не підтверджені викладених у ньому обставин жодними доказами, свідчить про те, що таке клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи, що заявниця в судове засідання не з`явилася, крім того фактично не довела, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 7, 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1