Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/2606/2024 У Х В А Л А
27.06.2024р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Управління СБ України в Херсонській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краснодар, Краснодарського краю, рф, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , документованого паспортом громадянина РФ серії НОМЕР_1 від 16.12.2022, єфрейтора групи 2-ї 1-го загону 10-ї окремої бригади спеціального призначення головного управління генерального штабу збройних сил російської федерації,
08.06.2024, встановивши наявність достатніх доказів для підозри особи
У передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті Офісу Генеральної прокуратури України.
Згідно повідомлення про підозру, 12.05.2023 близько 09.00 год. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи в умовах міжнародного збройного конфлікту, перебуваючи на тимчасово окупованій території прибережної частини річки Дніпро Каховського району Херсонської області (точне місце досудовим розслідуванням не встановлено) здійснюючи дистанційне керування безпілотним літальним апаратом моделі «Mavic», спеціально облаштованим для здійснення керованого скидання боєприпасів типу «ВОГ-17», усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, тяжкі наслідки у вигляді загибелі або поранення цивільних осіб та бажаючи їх настання, за допомогою пульту керування квадрокоптером та отримання від останнього зображення в режимі реального часу, визначив для себе як ціль для ураження двох цивільних осіб (чоловіка та жінку, одягнутих у цивільний одяг, не озброєних, без будь яких ознак приналежності до комбатантів), які йшли пішки за адресою: кут АДРЕСА_2 , а саме за координатами: НОМЕР_2 "N 33°17'39.3"E (46.786582, НОМЕР_3 ), після чого умисно, дистанційно здійснив прицільне скидання бойового припасу моделі «ВОГ-17» на останніх.
У результаті розриву бойового припасу цивільна особа ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи, отримав мінно-вибухову травму: непроникаюче осколкове поранення передньої черевної стінки, осколкові поранення ІІІ та IV пальців правої кисті, правої гомілки та правої стопи.
Слідчий звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що підозрюваний ОСОБА_6 відповідно вимог ст.ст. 133, 135 КПК України викликався 12, 13, 14 червня 2024 року в період часу з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. до найближчого територіально розташованого органу Служби безпеки України. Разом з тим, підозрюваний жодного разу не з`явився, про причини неявки не повідомив. Беручи до уваги те, що на цей час ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України, а саме на лівобережній частині річки Дніпро, а також те, що останній неодноразово викликався до органу досудового розслідування, але жодного разу на виклики слідчого не з`явився, не повідомивши при цьому про причини неявки, тобто переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності, 15.06.2024 постановою слідчого ОСОБА_6 оголошено в розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та інших можливих підозрюваних; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
У передбачений законом спосіб повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_6 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та на сайті Офісу Генеральної прокуратури України.
В обґрунтування зазначив, що 08.06.2024 підозрюваному ОСОБА_6 слідчим через Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Миколаївській та Кіровоградській областях залучено захисника за призначенням адвоката ОСОБА_4 .
Підозрюваний ОСОБА_6 відповідно вимог ст.ст. 133, 135 КПК України викликався 12, 13, 14 червня 2024 року в період часу з 09 год. 00 хв. по 18 год. 00 хв. до найближчого територіально розташованого органу Служби безпеки України. Разом з тим, підозрюваний жодного разу не з`явився, про причини неявки не повідомив.
Беручи до уваги те, що на цей час ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України, а саме на лівобережній частині річки Дніпро, а також те, що останній неодноразово викликався до органу досудового розслідування, але жодного разу на виклики слідчого не з`явився, не повідомивши при цьому про причини неявки, тобто переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності, 15.06.2024 постановою слідчого ОСОБА_6 оголошено в розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_6 повідомлено про підозру в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від восьми до дванадцяти років.
Така під озра є обґрунтованою та підтверджується оглядом місця події (обстрілів) від 12.05.2023р., у ході якогооглянуто ділянку ґрунтової дороги по провулку Спартаківському у АДРЕСА_2 та виявлено вирву глибиною 1 см, діаметром 8 см., кут нахилу відсутній; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; відповідями з двох лікарень Бериславського району Херсонської області, відповідно до яких підтверджено проходження лікування потерпілим ОСОБА_7 ; висновком судово-медичної експертизи від 17.05.2024 № 854 відповідно до якого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 діагностовано мінно-вибухову травму: непроникаюче осколкове поранення передньої черевної стінки, осколкові поранення ІІІ та ІV пальців правої кисті, правої гомілки та правої стопи. За своїм характером виявлені тілесні ушкодження відносяться до легких тілесних ушкоджень, які викликали короткочасний розлад здоров`я. Характер виявлених ушкоджень свідчить про їх виникнення при близькому вибуху снаряду спорядженого вибуховою речовиною. Давність виявлених ушкоджень може відповідати 12.05.2023 року; оглядом від 06.05.2024р., в ході якого оглянуто металеві уламки вилучені у потерпілого ОСОБА_7 , а саме встановлено маркування «У-518 і 10 7-20» на одному із уламків, інші мають різну форму, маркування відсутні; висновком комплексної судової вибухово-технічної експертизи від 14.05.2024 № КСЕ-19/122-24/2436 відповідно до якого надані на дослідження предмети (уламки вилучені у потерпілого ОСОБА_7 ) є залишками бойового припасу пострілу ВОГ-17 до автоматичного гранатомету АГС-17. На представлених уламках виявлено сліди вибухової речовини гексогену; відповіддю на доручення в порядку ст. ст. 36, 41 КПК України від 19.03.2024 відповідно до якої встановлено окремі групи військовослужбовців спеціальних бойових підрозділів зс рф, які після деокупації правого берега р. Дніпро Херсонської області, діють на тимчасово окупованій території, серед яких 10-та обрСпП гу гш зс рф, в/ч НОМЕР_4 . Встановлено повні анкетні дані ОСОБА_6 , засоби зв`язку, коло осіб, які можуть бути причетні до вчинення воєнних злочинів; оглядом медіа публікації від 13.03.2024, а саме публікації на веб-сайті «Суспільне/Новини» відповідно до якої містяться відомості про обстріл 12.05.2023 армією рф населеного пункту Бериславского району та скидання боєприпасу з дрону, внаслідок якого було поранено жителя с. Одрадокам`янка, Тягинської територіальної громади Херсонської області. Публікацію аналогічного змісту (з посиланням на джерело голова РВА ОСОБА_10 ) виявлено та оглянуто на сайті «Гордон». Також публікація аналогічного змісту виявлена та оглянута на телеграм каналі «Суспільне Херсон»; оглядом медіа ресурсу від 02.05.2024, відповідно до якогооглянуто веб-ресурс сайту «Миротворець» з заголовком « ОСОБА_6 ». В ході огляду зафіксовано наявні дані про особу ОСОБА_6 , а саме: анкетні відомості, засоби зв`язку, позивні тощо; протоколами проведення НСРД від 24.04.2024, від 24.04.2024; матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному, характеру вчиненого кримінального правопорушення проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку; особу підозрюваного, який є діючим військовослужбовцем країни-агресора рф; зважаючи на те, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошений у розшук; зважаючи на те, що останньому відомі свідки його протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та інших можливих підозрюваних; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1