Справа № 203/1143/24
Провадження № 1-кс/0203/960/2024
УХВАЛА

06 березня 2024 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання Військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна,

встановив:

05.03.2024 року від командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 (далі заявник) поштою до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання про скасування арешту майна, в якому просить суд:

- скасувати арешт на автомобіль марки MITSUBISHI моделі L-200, номерний знак НОМЕР_2 , номер кузова НОМЕР_3 , накладений ухвалою слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 року № 1-кс/181/249/23.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 05.03.2024 року, судову справу № 203/1143/24, провадження № 1-кс/0203/960/2024, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 та передано канцелярією суду 05.03.2024 року.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про те, що подане клопотання необхідно повернути заявнику, з огляду на таке.

Згідно із статтею 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до частин 2, 3 статті 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1, частини 3 статті 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, зокрема, у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу , у разі скасування арешту.

Слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Відповідно до частини 5 статті 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до частини 6 статті 173 КПК України, ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Відповідно до п. 6, 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, тимчасове вилучення майна, арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частиною 2 статті 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до частини 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З огляду на аналіз викладених вище норм, на підставі частини 6 статті 9 КПК України при визначенні територіальної підсудності розгляду клопотань про повернення майна, скасування арешту, скарги тощо застосуванню підлягають правила визначення територіальної підсудності, за якою судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту клопотання та доданих до нього документів видно, що ухвалою слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 29.08.2023 року було задоволено клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000194 від 28 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286-1 КК України та накладено арешт на автомобіль марки «MITSUBISHI» моделі «L-200» реєстраційний номер « НОМЕР_2 », номер кузова НОМЕР_3 , який згідно технічного паспорту серії НОМЕР_4 належить військовій частині НОМЕР_1 , розташованій за адресою: Львівська область, Яворівський район, с. Старичі; заборонено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншим особам користуватися, розпоряджатися та відчужувати тимчасово вилучене майно, а саме: автомобіль марки «MITSUBISHI» моделі «L-200» реєстраційний номер « НОМЕР_2 », номер кузова НОМЕР_3 , який згідно технічного паспорту серії НОМЕР_4 належить військовій частині НОМЕР_1 , розташованій за адресою: АДРЕСА_1 ; визначено місце зберігання автомобіля марки «MITSUBISHI» моделі «L-200» реєстраційний номер « НОМЕР_2 », номер кузова НОМЕР_3 , який згідно технічного паспорту серії НОМЕР_4 належить військовій частині НОМЕР_1 , розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , - майданчик тимчасового збереження транспортних засобів при ВП №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 ; виконання ухвали покладено на старшого слідчого СВ ВП №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_3 .

З цієї ж ухвали видно, що 28 серпня 2023 року СВ ВП №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000194 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286-1 КК України.

У клопотанні заявник зазначає, що третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 28.08.2023 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000194. Проте заявником до клопотання не додано жодного доказу на підтвердження тверджень, зазначених у клопотанні щодо підслідності кримінального провадження № 0000194, зокрема, витяг з ЄРДР, постанову про визначення підслідності та доручення здійснення досудового розслідування третьому слідчому відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання подане з порушенням правил територіальної підсудності, тому матеріали клопотання необхідно повернути заявнику для звернення за належною територіальною підсудністю до Межівського районного суду Дніпропетровської області.

Крім цього, як видно з клопотання та долучених до нього матеріалів, останнє підписано командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_5 , до клопотання, зокрема витяг із наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 30.12.2023 року № 1105 А. про само представництво інтересів військової частини, її посадових осіб ц судах та інших державних органах, яким уповноважено діяти від імені військової частини НОМЕР_1 на 2024 рік офіцера юридичної групи старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_6 .

Водночас, ст. 641 КПК України передбачає, що представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Аналогічні вимоги передбачені щодо представника юридичної особи, яка є потерпілою особою у кримінальному провадженні, відповідно до ст. 58 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 КПК України, повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що під час звернення до слідчого судді представником юридичної особи має бути підтверджено її повноваження на відповідні дії (підписання клопотання, скарги, долучення доказів, засвідчення копій документів та їх подання тощо).

Водночас, жодних належних доказів, підтверджуючих повноваження підписанта ОСОБА_2 , як командира військової частини НОМЕР_1 слідчому судді не надано.

Керуючись статтями 131, 132, 168, 169, 170, 171, 173, 174, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

ухвалиВ:

Клопотання Військової частини НОМЕР_1 про скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1