С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 1-кс/760/3370/24
В справі 760/6770/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

22 березня 2024 року в м. Києві слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 розглянув матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000149 від 01.08.2023.

ІІ. Мотивувальна частина

21 березня 2024 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою у порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва.

В обґрунтування доводів скарги Скаржник зазначає, що в межах кримінального провадження №0000149 від 01.08.2023 він 14 лютого 2024 року, його клієнт ОСОБА_3 був допитаний в якості свідка, а 14 лютого 2024 року він звернувся до прокурора з клопотанням про закриття кримінального провадження №0008151 від 15.08.2019.

Скаржник вважає, що згідно зі ст. 220 КПК України слідчий був зобов`язаний розглянути його клопотання протягом встановленого строку (три дні), проте не зробив цього, у зв`язку з цим Скаржник просить визнати таку бездіяльність протиправною і зобов`язати слідчого розглянути клопотання.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Частиною 1 ст. 303 КПК України визначений перелік випадків, у яких на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Оцінюючи наявність підстав для відкриття провадження за скаргою, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Скаржник у скарзі посилається на те, що в межах кримінального провадження №0008151 від 15.08.2019 він має процесуальний статус свідка.

Статтею 66 КПК України передбачено, що свідок має право:

1) знати, у зв`язку з чим і в якому кримінальному провадженні він допитується;

2) користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу;

3) відмовитися давати показання щодо себе, близьких родичів та членів своєї сім`ї, що можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 цього Кодексу не підлягають розголошенню;

4) давати показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, і користуватися допомогою перекладача;

5) користуватися нотатками і документами при даванні показань у тих випадках, коли показання стосуються будь-яких розрахунків та інших відомостей, які йому важко тримати в пам`яті;

6) на відшкодування витрат, пов`язаних з викликом для давання показань;

7) ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження;

8) заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом;

9) заявляти відвід перекладачу.

Стаття 220 КПК України, на яку посилається Скаржник, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Системний аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку про те, що свідок не має прав на подання клопотання про вчинення процесуальних дій, а прокурор, відповідно, не має обов`язку згідно зі ст. 220 КПК України на розгляд таких клопотань свідка.

Оскільки чинним КПК України не передбачено обов`язку слідчого, дізнавача та прокурора розглянути клопотання від особи, яка не має відповідного процесуального статусу, така бездіяльність і не може бути оскаржена.

Згідно з ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Відтак, у відкритті провадження слід відмовити.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 214, 220, 303, 304 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій у кримінальному провадженні №0000149 від 01.08.2023, відмовити.

2.Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: