Справа № 635/2667/24
Провадження №1-кс/635/745/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2024 року смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором-начальником відділу Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000145 від 07.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Хоростків Гусятинського району Тернопільської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 09.12.2015 року Чортківським районним судом Тернопільської області за ч.2 ст.15, ч.3 ст.186,71 КК України до 3 років 2 місяців позбавлення волі,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання слідчого СВ Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором-начальником відділу Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000145 від 07.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 строком на 60 днів з визначенням розміру застави у виді 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних громадян.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ відділення поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного, до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000145 від 07.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч. 4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, 07.03.2024 року у вечірній час, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, перебував у стані алкогольного сп`яніння за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_2 , після чого, маючи намір на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, взяв на балконі гранату, яку він знайшов взимку 2024 року на території Богодухівського району, Харківської області, більш точного місця в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, та вийшов на вулицю.

Перебуваючи на вулиці, ОСОБА_5 , біля 20.00, підійшов до автомобіля марки «Кіа Соренто» д.н.з. НОМЕР_1 , який стояв біля будинку АДРЕСА_3 , який перебував у користуванні потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи навмисно, маючи намір на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи з особливою зухвалістю, зневажаючи загальновизнаними правилами поведінки та моралі створюючи загрозу для життя та здоров`я громадян, у присутності осіб, які перебували на вулиці, дістав з карману верхнього одягу осколкову гранату РГД-5, тобто предмет, спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, після чого вийняв із неї чеку, привівши тим самим її в бойову готовність, та кинув гранату під вищевказаний автомобіль, внаслідок чого вона вибухнула, тим самим створивши реальну загрозу для життя і здоров`я людей, які знаходились поблизу автомобіля, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

Внаслідок вибуху, було пошкоджено автомобіль «Кіа Соренто» д.н.з. НОМЕР_1 , який перебував у користуванні потерпілої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю (хуліганство), вчинене із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

08 березня 2024 року ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано та в подальшому 08.03.2024 повідомлено про підозру за ч.4 ст.296 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 підозри підтверджується наступними доказами: електронним рапортом ЧЧ від 07.03.2024, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 07.03.2024, протоколом огляду місця події від 07.03.2024, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 08.03.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 08.03.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом впізнання особи за фотознімками свідком ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи за фотознімком свідком ОСОБА_10 .

Так, метою і підставою застосування запобіжного заходу, згідно з п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Оскільки підозрюваному відомі показання потерпілої та свідків, які викривають його у вчиненні кримінального правопорушення, особисті дані яких відкриті із зазначенням їх місця мешкання, контактних телефонів, існує ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків. Крім того, існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовжити правопорушення, в якому він підозрюється, оскільки припинення хуліганських дій по відношенню до потерпілої ОСОБА_8 не було наслідком добровільного волевиявлення останнього, а стало наслідком діяльності правоохоронних органів.

Слідчий зазначає, що з урахуванням наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, характеру та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості та даних особи підозрюваного, відносно останнього, має бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку.

В судовому засіданні прокурором підтримано зазначене клопотання, з посиланням на існування ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив запобіжний захід у виді домашнього арешту, враховуючи, що він має на утриманні трьох дітей, співпрацює із слідством, суму застави вважає завеликою.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 зазначив, що підозрюваний співпрацює із слідством, не оскаржує підозру і кваліфікацію, ризики, зазначені в клопотанні є перебільшеними, відсутні докази, що підозрюваний буде переховуватися від слідства. Крім того, розмір застави не може бути непомірним для підозрюваного, а він не працює, перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину. Вважає, що розмір застави в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатної особи, буде достатнім для запобігання ризикам, заявлених прокурором.

Вислухавши у судовому засіданні прокурора, підозрюваного, захисника, дослідивши надані суду докази, слідчим суддею встановлено наступне.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному є запобігання ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність постійного місця роботи або навчання, його репутацію, наявність судимостей та інше.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

У провадженні СВ відділення поліції №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000145 від 07.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.4 ст.296 КК України.

08 березня 2024 року о 16 годині 38 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ч.4 ст.208 КПК України.

08 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України суд вважає доведеним, не викликає сумніву і правильність кваліфікації дій підозрюваного.

Так, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у своїй сукупності, а саме: електронним рапортом ЧЧ від 07.03.2024, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 07.03.2024, протоколом огляду місця події від 07.03.2024, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 08.03.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 08.03.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом впізнання особи за фотознімками свідком ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи за фотознімком свідком ОСОБА_10 .

Отже, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності.

При вивченні особи підозрюваного судом встановлено, що останній є громадянином України, уродженцем м.Хоростків Гусятинського району Тернопільської області, не одруженим, офіційно не працюючим, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 09.12.2015 року Чортківським районним судом Тернопільської області за ч.2 ст.15, ч.3 ст.186,71 КК України до 3 років 2 місяців позбавлення волі, судимість погашена.

На підставі ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років.

Дослідивши надані докази у їх сукупності суд дійшов висновку про доведеність прокурором обставин, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. Такі висновки суду ґрунтуються на наданих доказах, оскільки судом встановлено, що ОСОБА_5 , офіційно не працює, законних джерел заробітку не має, не одружений, відомості про находження у нього на утриманні неповнолітніх дітей матеріали справи не містять і стороною захисту не надано, фактично проживає не за місцем своєї реєстрації, вчинив корисливий кримінальний злочин проти громадського порядку і моральності, за який передбачено позбавлення волі на строк до 7 років. Викладене свідчить, що знаходячись на волі, ОСОБА_5 , усвідомлюючи міру покарання, яка загрожує йому, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, таким чином намагаючись уникнути кримінальної відповідальності. В даному випадку існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду.

Зважаючи на те, що суд досліджує докази безпосередньо під час судового розгляду, а ОСОБА_5 обізнаний про місце мешкання потерпілого та свідків, то з метою уникнення кримінальної відповідальності та щоб останні не давали свідчення в суді або змінили раніше надані покази, він може здійснювати незаконний вплив на них шляхом шантажу чи залякування, у даному випадку існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Окрім того, знаходячись на волі, підозрюваний може вчинити нове кримінальне правопорушення, або продовжити вчинювати хуліганські дії по відношенню до потерпілої, оскільки припинення його протиправної діяльності не було наслідком добровільного волевиявлення останнього, а стало наслідком діяльності правоохоронних органів, враховуючи характер вчиненого правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що вказані обставини об`єктивно свідчать про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме продовження підозрюваним своєї злочинної діяльності та вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу суд повинен враховувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого ця особа обвинувачується, та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від суду чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Підсумовуючи наведене, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, враховує обставини інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, вчиненого способом, що становив реальну загрозу для життя та здоров`я людей, дані про його особу, обставини, передбачені ст. 194 КПК України, що доведені прокурором у судовому засіданні, а також той факт, що в даному випадку застосування більш м?якого запобіжного заходу не можливо, оскільки інші заходи, на думку суду, не стримають підозрюваного від спроби переховуватись, впливати на потерпілого та свідків, та вчинити новий злочин.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст. 177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у межах строку досудового розслідування у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 06 травня 2024 року включно, із визначенням розміру застави.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, слідчий суддя з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає можливим визначити розмір застави у межах п.2 ч.5 ст. 182 КПК у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відтак викладені факти виправдовують тримання підозрюваного під вартою. При цьому, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на даній стадії кримінального процесу в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, суд в судовому засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилання захисника підозрюваного стосовно того, що підозрюваний активно співпрацює із слідством, не оспорює підозру і кваліфікацію кримінального правопорушення, а сума застави у розмірі 80 неоподаткованих мінімумів доходів громадян є для нього непомірною, не є безумовними підставами для застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою або зменшення суми застави.

Слідчий суддя вважає, що досудове розслідування тільки розпочато, а на час розгляду зазначеного клопотання, враховуючи вищевказані підстави, саме запобіжний захід у виді тримання під вартою з застосуванням застави у розмярі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб може запобігти заявленим ризикам і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст.177, 193,194, 197, 371-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», тобто до 06 травня 2024 року включно, взявши його під варту в залі суду негайно.

Встановити строк дії ухвали до 06 травня 2024 року включно.

Визначити суму застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки строком до 06.05.2024 року:

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (перебуває), без дозволу слідчого, прокурора, суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування);

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утримуватися від спілкування з потерпілим і свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той саме строк, але з моменту вручення копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13 березня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1