У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000899, внесеного в ЄРДР 14 грудня 2023 рокуза ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.12.2023 року, близько 07:42 години в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля будинку № 63, працівниками СРПП ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, для перевірки було зупинено транспортний засіб марки ВАЗ 21150, синього кольору, під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який за нескладання адміністративних матеріалів на нього, надав неправомірну вигоду працівникам СРПП у вигляді грошових коштів, а саме 30 000 форинтів. В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Відомості про згадану подію внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000899 від 14 грудня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

14 грудня 2023 рокуо 07 год. 42 хв. під час огляду місця події в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля будинку № 63, Ужгородського району, інспектор СРПП відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 , добровільно видав працівникам СОГ відділу поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області грошові кошти в загальній сумі 30 000 угорських форинтів, які йому в кишеню поставив ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , за нескладання поліцейським адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_4 , тобто надав неправомірну вигоду. Проведеним оглядом грошових коштів, було встановлено, що грошові кошти в загальній сумі 30 000 угорських форинтів це 1 (одна) купюра номіналом 20 000 угорських форинтів з серійним номером GA5168748 та 1 (одна) купюра номіналом 10 000 угорських форинтів з серійним номером KF8277304). Вказані грошові кошти вилучено та упаковано до спецпакету НПУ № WAR 0007197.

Перелік і види майна, що належить арештувати (п. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України).

Органом досудового розслідування планується арештувати:

-30 000 угорських форинтів це 1 (одна) купюра номіналом 20 000 угорських форинтів з серійним номером GA5168748 та 1 (одна) купюра номіналом 10 000 угорських форинтів з серійним номером KF8277304, які вилучено та упаковано до спецпакету НПУ № WAR 0007197, які були вилучені під час огляду місця події 14 грудня 2023 рокуо 08 год. 30 хв. в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля буд. №63, Ужгородського району.

Документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном (п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України).

Згідно повідомлення на гарячу лінію «102» про виявлення кримінального правопорушення: 14.12.2023 року, близько 07:42 години в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля будинку № 63, працівниками СРПП ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, для перевірки було зупинено транспортний засіб марки ВАЗ 21150, синього кольору, під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який за нескладання адміністративних матеріалів на нього, надав неправомірну вигоду працівникам СРПП у вигляді грошових коштів, а саме 30 000 форинтів.

У судове засідання прокурор не з`явився хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений, в матерілах справи міститься заява про розгляд справи без його участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився. Належним чином був повідомлений.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

З витягу з ЄРДР, а саме з короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, 14.12.2023 року, близько 07:42 години в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля будинку № 63, працівниками СРПП ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, для перевірки було зупинено транспортний засіб марки ВАЗ 21150, синього кольору, під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який за нескладання адміністративних матеріалів на нього, надав неправомірну вигоду працівникам СРПП у вигляді грошових коштів, а саме 30 000 форинтів. В діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено у ч. 3, 4 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною третьою ст.169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Відтак, на підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема збереження вказаних у клопотанні речових доказів, з врахуванням того, що в даному випадку вилучені органом досудового слідства речі по суті є предметом кримінального правопорушення, прокурором наведені правові підстави для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, власником майна не спростовано наведені у клопотання обставини вчинення кримінального правопорушення, тому слід застосувати арешт вказаного в клопотанні майна і таке втручання у права та інтереси власника майна буде виправданим.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 169, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, а саме: 30 000 угорських форинтів це 1 (одна) купюра номіналом 20 000 угорських форинтів з серійним номером GA5168748 та 1 (одна) купюра номіналом 10 000 угорських форинтів з серійним номером KF8277304, які вилучено та упаковано до спецпакету НПУ № WAR 0007197, які були вилучені під час огляду місця події 14 грудня 2023 рокуо 08 год. 30 хв. в с. Сюрте, вул. Шандора Петефі, біля буд. № 63, Ужгородського району.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1