У Х В А Л А

Іменем України

15 грудня 2023 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування підозрюваному:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Буйнакск республіки Дагестан РФ, громадянину російської федерації, із середньою освітою, неодруженому, офіційно не працевлаштованому, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніш не судимому,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0003501 від 13.12.2023, за ознаками ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідча СВ Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , 15.12.2023 подала до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003501 від 13.12.2023, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.263 ч.1 КК України.

Відповідно до обставин правопорушення інкримінованого ОСОБА_4 , останній перебуваючи у м.Буча Київської області, незаконно придбав пістолет та набої до нього, який почав зберігати та переносити при собі без передбаченого Законом дозволу. 13.12.2023 ОСОБА_4 керуючи автомобілем BMW номерний знак іноземної реєстрації НОМЕР_1 по вул.Пухівська,1 у м. Києві, був затриманий працівниками поліції, при обшуку транспортного засобу якого виявлено та вилучено пістолет моделі «ПМ» № НОМЕР_2 який є короткоствольною нарізною вогнепальною зброєю, а також вилучено 31 пістолетний патрон 9х18, які придатні для стрільби, та належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї.

14.12.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 повністю доводиться зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання від 13.12.2023, протоколом обшуку ТЗ від 13.12.2023, допитами свідків та висновком експерта №СЕ-19/111-23/67000-БЛ від 14.12.2023.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 ; наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: попереджаючи можливість впливу на свідків з метою уникнення від кримінальної відповідальності; та можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий клопоче про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні, оскільки тяжкість покарання яке загрожую ОСОБА_4 , та відсутність міцних соціальних зв`язків обумовлюють вірогідність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував обґрунтованість підозри, звертаючи увагу, на безпосередню участь у війні з РФ та відсутність умислу на незаконне поводження з вогнепальною зброєю. Просив обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.

Захисник в судовому засіданні підтримав позицію підозрюваного. Зазначив, що у даному випадку немає підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи особу підозрюваного, який перебуває у складі добровольчого формування територіальної оборони, диверсійно-розвідувальної РГД «ІНФОРМАЦІЯ_2», є учасником бойових дій, приймав безпосередню участь з захисту територіальної цілісності країни у Бахмутському напрямку. Вилучена зброя є трофейною, яку підозрюваний здобув в бою у загиблого військового російської федерації, та зберігав при собі з метою самозахисту. Вказані дії не створювали суспільної небезпеки та з огляду на міцні соціальні зв`язки підозрюваного вважав доцільним обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, допитавши свідків, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

13.12.2023 ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 14.12.2023 повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри доводиться:

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, відповідно до якого 13.12.2023 о 18:30год ОСОБА_4 , затриманий на місці зупинки транспортного засобу BMW номерний знак іноземної реєстрації НОМЕР_1 по вул.Пухівська,1 у м. Києві,

- протоколом обшуку ТЗ від 13.12.2023 в ході проведення якого виявлено та вилучено пістолет і набої до нього;

- за висновком судового експерта ОСОБА_8 №СЕ-19/111-23/67000-БЛ від 14.12.2023 наданий на дослідження предмет зовні схожий на пістолет належить до короткоствольної нарізної вогнепальної зброї; надані на дослідження 31 патронів є пістолетними патронами калібру 9х18, які придатні для стрільби, та належать до боєприпасів нарізної вогнепальної зброї.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_9 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, суспільно-небезпечний характер кримінального правопорушення, слід дійти висновку про можливість впливу на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності. Справедливість зазначеного висновку простежується з аналізу свідчень осіб допитаних в якості свідків, які створюють коло близького оточення підозрюваного. Так, об`єднані за національною ознакою група осіб, під час воєнного стану, використовуючи камуфляжний одяг позиціонують себе, як добровольче формування територіальної оборони, не перебуваючи в складі жодного військового формування ЗСУ. Викликає обґрунтований сумнів достовірність відомостей відображених у посвідченні добровольця територіальної оборони видане на ім`я ОСОБА_4 , оскільки відсутня дата видачі, ПІП та підпис посадової особи якою видано дане посвідчення. Зміст відображених даних також викликає непорозуміння, оскільки стверджується про членство ОСОБА_4 в складі диверсійно-розвідувальної групи ІНФОРМАЦІЯ_2 , який нібито обіймає посаду «розвідника», та має позивний « ОСОБА_11 ». Наведене не узгоджується з метою створення ДРГ, діяльність якої є таємною та не може підтверджуватись «посвідченням диверсанта» встановленого зразка. Сукупність зазначених тверджень, а також відсутність міцних соціальних зв`язків та офіційних джерел доходу, створюють передумови за яких ризик вчинення іншого правопорушення доволі великий.

Таким чином, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним, який визначений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеним.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлений в судовому засіданні ризик, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявного в рамках даного кримінального провадження ризику, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на те, що кримінальне правопорушення стосується незаконного обігу вогнепальної зброї на набоїв до неї, встановлений в ході розгляду даного клопотання ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 214 720 грн. Оскільки сама така сума, заявлена слідчим за погодженням із прокурором, в якості альтернативного запобіжного заходу, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0003501 від 13.12.2023, за ознаками ч.1 ст.263 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 10.02.2024, включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , обов`язків, передбачених КПК України у розмірі восьмидесяті прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA1012089, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 10.02.2024, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

2. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1