Справа № 944/6897/23
Провадження №1-кс/944/1048/23
з питань застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
31.10.2023 рокум.Яворів
Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
29.10.2023 ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
30.10.2023 йому повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Як зазначає слідчий, при обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 у виді тримання під вартою, слід врахувати, що він підозрюється у вчиненні у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, яке відносяться до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років; неодружений, ніде не працює, неповнолітніх дітей на утриманні немає, має у володінні паспорт для виїзду за кордон. Тому, враховуючи тяжкість передбаченого кримінального покарання та вагомість доказів зібраних органом досудового розслідування, є достатні підстави вважати, що в разі не обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, останній матиме реальну можливість, з метою уникнення кримінальної відповідальності, переховуватись від органу досудового розслідування та суду.
Крім цього, останній матиме реальну можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни наданих ними органу досудового розслідування показань, оскільки йому відомо їх місце роботи, може здійснювати фізичний чи психологічний тиск на останніх, залякувати останніх, вчинити кримінальні правопорушення стосовно таких. Також матиме реальну можливість вчинити й інші кримінальні правопорушення.
Просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів з визначенням застави у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, (67 100,0 грн), що може забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та може запобігши настанню ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які зазначені в даному клопотанні.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, просили таке задовольнити. Прокурор, окрім наведеного в клопотанні, наголосив на тому, що органом досудового розслідування здобуто достатньо доказів вважати підозру, висунуту ОСОБА_5 обґрунтованою. Наведені в клопотанні ризики є реальними, а відтак з врахуванням обставин, передбачених ст.178 КПК України, достатні всі підстави для обрання підозрюваному виняткового запобіжного заходу яким є тримання під вартою та визначити заставу відповідно до норм КПК України.
Підозрюваний та захисник у судовому засіданні клопотання заперечили. Вважають, що органом досудового розслідування не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, такий як домашній арешт у нічну пору доби за місцем проживання підозрюваного. У разі ж застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просили зменшити розмір застави.
Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Згідно з протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29.10.2023 у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
30.10.2023 о 17 год 30 хв. слідчим СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Яворівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , повідомлено про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення, показаннями потерпілого ОСОБА_7 , показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом огляду місця події від 29.10.2023, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ( ОСОБА_5 ) від 29.10.2023, показами підозрюваного ОСОБА_5 , вилученими речовими доказами, та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Як зазначено у пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, п.32 рішення у справі «Фокс, Кампбел і Хартлі проти Сполученого Королівства» слідчий суддя (суд) повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.
Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно з вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання щодо продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів, що потребує від суду більшої суворості в оцінці порушених цінностей суспільства.
Оцінюючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновків, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, неодружений, ніде не працює, неповнолітніх дітей на утриманні немає, має у володінні паспорт для виїзду за кордон, тому враховуючи тяжкість передбаченого кримінального покарання та вагомість доказів зібраних органом досудового розслідування, є достатні підстави вважати, що останній, в разі не обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, матиме реальну можливість, з метою уникнення кримінальної відповідальності, переховуватись від органу досудового розслідування та суду.
Також, останній матиме реальну можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни наданих ними органу досудового розслідування показань, оскільки йому відомо їх місце роботи, може здійснювати фізичний чи психологічний тиск на останніх, залякувати останніх, вчинити кримінальні правопорушення стосовно таких; також матиме можливість вчинити й інші кримінальні правопорушення.
Таким чином, застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, зокрема такого як домашній арешт, не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. У зв`язку з чим доводи захисника та підозрюваного не можуть бути взяті слідчим суддею до уваги.
Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 не суперечитиме п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки саме такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених вище ризиків та забезпечить виконання підозрюваним покладених процесуальних обов`язків.
Відповідно до абз.1 ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно з п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан та те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, на підставі п.2 ч.5ст.182 КПК України, слідчий суддя вважає, що достатньою для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього КПК України обов`язків буде застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде співмірною із встановленими під час розгляду клопотання обставинами.
Водночас факт існування покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, є вагомим чинником для спонукання підозрюваного дотримуватися належної процесуальної поведінки під час розгляду кримінального провадження, а перспектива втрати застави, буде стимулюючим засобом для підозрюваного будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи вищенаведене, наявну ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, клопотання старшого слідчого про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,
клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 календарних днів, з утриманням у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».
Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто до 27.12.2023 включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали.
Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти.
Встановити ОСОБА_5 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки:
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 27.12.2023 включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.
Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1