У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000288 від 19.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000288 від 19.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що Подільською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуваннямрозслідування у кримінальному провадженні №0000288 від 19.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудове слідство здійснюється за матеріалами Головного управління з протидії системним загрозам управлінню державою Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України, за фактом організації протиправного механізму розкрадання коштів, наданих Дитячим Фондом ООН ЮНІСЕФ.

За наявною інформацією Дитячим Фондом ООН ЮНІСЕФ разом з Міністерством соціальної політики України реалізовується багатоцільова програма грошової допомоги «Спільно» для вразливих родин з дітьми, які постраждали через війну та потребують фінансової підтримки.

Джерелами фінансування вказаної програми є Центральний фонд реагування та надзвичайних ситуації ООН, Європейський Союз, уряди Болгарії, Німеччини, Італії, Іспанії, Швеції, Великої Британії, та гуманітарні ресурси ЮНІСЕФ.

В рамках вказаної програми здійснювалася закупівля блочно-модульних котелень (далі БМК) на твердому паливі різної потужності, які встановлювались в інклюзивно-ресурсних центрах та закладах освіти на території м. Києва та в інших областях.

Під час досудового розслідування перевіряються обставини, за яких протягом 01.01.2022-30.06.2023 Дитячий Фонд ООН ЮНІСЕФ здійснив закупівлю БМК у ТОВ «Укрспецсервіс» () на загальну суму 162 449 998 грн.

За попередньою інформацією, яка перевіряється у кримінальному провадженні, посадовими особами ТОВ «Укрспецсервіс» створено механізм привласнення частини грошових коштів, отриманих від ЮНІСЕФ шляхом значного завищення вартості БМК.

Так, з метою привласнення коштів посадові особи ТОВ «Укрспецсервіс» залучили до протиправної діяльності посадових осіб ТОВ «Науково-виробниче об`єднання «Ромсат» (), ТОВ «Моллбуд» (), ТОВ «Навітас» (), ТОВ «Наві променерго» () та ТДВ «Броварський завод котельного устаткування Арденз» (, далі ТДВ «БЗКУ Арденз»).

Механізм протиправної діяльності полягає в тому, що під час проходження ланцюгом постачання котлів для БМК їх вартість від виробника до кінцевого споживача зростає на 38%.

Відповідно до аналізу податкових накладних ТДВ «БЗКУ Арденз» (виробник котлів Ardenz) здійснило реалізацію котлів на ім`я ТОВ «Навітас» за наступними цінами:

- Ardenz Т1000 (котел водогрійний димогарний Т1000) 608 330 грн/1 шт.;

- Ardenz Т 500 (котел водогрійний димогарний Т500) 408 330 грн/1 шт.

В подальшому, ТОВ «Навітас» здійснило реалізацію зазначених котлів на ім`я ТОВ «НВО «Ромсат» за наступними цінами:

- Ardenz Т1000 (котел водогрійний димогарний Т1000) 710 000 грн/1 шт.;

- Ardenz Т 500 (котел водогрійний димогарний Т500) 500 000 грн/1 шт.

В свою чергу, ТОВ «НВО «Ромсат» здійснило реалізацію тих самих котлів на ім`я ТОВ «Укрспецсервіс» за наступними цінами:

- Ardenz Т1000 (котел водогрійний димогарний Т1000) 816 500 грн/1 шт.;

- Ardenz Т 500 (котел водогрійний димогарний Т500) 575 000 грн/1 шт.

Таким чином, загальна вартість товарів (котли Ardenz Т 1000 10 шт, та котли Ardenz Т 500 22 шт) по ланцюгу постачання від виробника до ТОВ «Укрспецсервіс» зросла на 38%, з 18 079 872 грн. до 24 978 000 грн, тобто на 6 898 128 грн.

В подальшому ТОВ «Укрспецсервіс» використовувало вказані котли для виготовлення БМК з використанням каркасів, вузлів та деталей, постачальником яких являється ТОВ «Моллбуд».

Поряд з цим, відповідно до аналізу податкових накладних ТОВ «Укрспецсервіс» встановлено різке зростання ціни постачання товарів під час реалізації БМК на адресу кінцевих споживачів, зокрема, і Дитячого Фонду ООН ЮНІСЕФ

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «Укрспецсервіс», ТОВ «НВО «Ромсат», ТОВ «Навітас» та ТДВ «БЗКУ Арденз» можуть бути пов`язаними між собою суб`єктами господарської діяльності через спільну ІР-адресу для подання електронної звітності, а саме 192.168.1.253.

В ході дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «Укрспецсервіс» щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдженням зброї масового знищення та інших правопорушень, здійснено аналіз податкових накладних товариства протягом січня 2022 червня 2023, за результатами якого встановлено реалізацію товарів (Блочно-модульна котельня БМК-1000) в адресу неплатників ПДВ на загальну суму 71 787 526 грн. без нарахування податкових зобов`язань (20%) у сумі 14 357 505 грн., що в свою чергу призвело до завищення від`ємного значення ПДВ на суму 4 606 471 грн. та заниження ПДВ від даних фінансово-господарських операцій на суму 9 751 034 грн., ймовірно з метою їх подальшої легалізації.

Фінансово-господарська діяльність ТОВ «Моллбуд» в період з січня 2022 червня 2023 можливо була спрямована на штучне створення первинних бухгалтерських документів, які були підставою для формування витрат та податкового кредиту з ПДВ у бухгалтерському обліку ТОВ «Укрспецсервіс» на загальну суму 23 790 000 грн. (у т.ч. ПДВ 3 965 000), в результаті чого можливе заниження ТОВ «Укрспецсервіс» податку на додану вартість на суму 3 965 000 грн з їх можливою подальшою легалізацією.

Так, 24.11.2023, під час проведення обшуку, за адресою: м. Київ, вул. Регенераторна 14-198 виявлено та вилучено:

-мобільний телефон марки iPhone 14 imei: НОМЕР_1 ;

Зазначене майно перебувало в приміщенні яке належить ОСОБА_5 .

Слідчим Подільського УП ГУНП у м. Києві 24.11.2023 винесено постанову про визнання вищевказаних речей та документів речовими доказами.

Метою накладення арешту на вказане майно прокурор зазначає необхідність збереження його як речового доказу для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення чи відчуження.

Підставою накладення арешту на вищевказане майно, є наявність достатніх підозр вважати що вищезазначене майно, є доказом у даному кримінальному провадженні, про що вказує в тому числі постанова про визнання речових доказів, тому просить клопотання задовольнити та накласти арешт на вказане майно.

У судовому засіданні прокурор клопотання просив задовольнити із підстав у ньому наведених.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання, вказуючи на його невмотивованість, зауважила, що вказане майно не відповідає критеріям речових доказів, та його вилучення здійснено всупереч дозволу слідчого судді. Зауважила, що при обшуці вилучено телефон разом із сім картою, натомість, відомостей щодо сім карти у протоколі обшуку не вказано.

Дослідивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, заслухавши думку учасників, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 10 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім цього, згідно з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинні бути зазначена, зокрема, достатня, належна, допустима, достовірна сукупність доказів, що майно, щодо якого здійснюється клопотання, є предметом, засобом чи знаряддям його вчинення, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого кримінального правопорушення, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Слідчим суддею встановлено, що 24.11.2023 за адресою: м. Київ, вул. Регенераторна 14-198, проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 10.11.2023, справа №758/13597/23, та у ході вказаного обшуку виявлено та вилучено мобільний телефон марки iPhone 14 imei: НОМЕР_1 .

Наразі прокурор звертається із клопотанням про арешт вказаного мобільного телефону, разом із тим, проаналізувавши ухвалу слідчого судді від 10.11.2023, справа №758/13597/23, встановлено відсутність дозволу на вилучення мобільних терміналів систем зв`язку, що ставить під сумнів правомірність такого вилучення в цілому.

Крім того, надаючи оцінку по суті доводам клопотання, слідчим суддею встановлено, що прокурор як на підставу для накладення арешту на майно посилається на наявність у вказаному телефоні інформації, що має значення для досудового розслідування, а також безпосереднє вчинення кримінального правопорушення, на підтвердження чого долучив протокол огляду вилученого мобільного телефону від 06.12.2023.

Надаючи оцінку вказаному протоколу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.

Разом із тим, у матеріалах клопотання відсутні дані про копіювання вказаної інформації, а також не підтверджено факт залучення спеціаліста до такої процедури.

Відповідно до ч. 1 ст. 258 КПК України, ніхто не може зазнавати втручання у приватне спілкування без ухвали слідчого судді.

Згідно з ч. 3 ст. 258 КПК України, спілкуванням є передання інформації у будь-якій формі від однієї особи до іншої безпосередньо або за допомогою засобів зв`язку будь-якого типу. Спілкування є приватним, якщо інформація передається та зберігається за таких фізичних чи юридичних умов, при яких учасники спілкування можуть розраховувати на захист інформації від втручання інших осіб.

Натомість, доказів, санкціонуючих таке втручання, в судовому засіданні не подано, та до клопотання стороною обвинувачення не долучено, у зв`язку із чим, при вирішенні клопотання, поданий протокол огляду від 06.12.2023, як доказ, в розумінні ст. 84 КПК України, слідчим суддею до уваги не береться.

Також, як вбачається з клопотання, однією з підстав накладення арешту, прокурор зазначає мету збереження речових доказів у кримінальному провадженні, з підстав відповідності такого майна критеріям речових доказів, разом із тим, слідчим суддею не вбачається підстав відповідності такого майна ст. 98 КПК України, оскільки відомостей, що вказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, слідчим суддею не встановлено, як і не виявлено даних, які б надали можливість беззаперечно стверджувати, що дане майно набуте кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися, розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним

Статтями 7, 16 КПК України визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Таким чином, кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. Накладаючи арешт на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Таким чином, прокурором не доведено, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення його збереження, та із долучених до клопотання матеріалів не встановлено для доказу якого факту чи обставин, пов`язаних з розслідуванням даного кримінального правопорушення, прокурор просить накласти арешт на вказане майно.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що у розумінні вимог ст. 132 КПК України, прокурором не надано достатніх і належних доказів тих обставин, на які останній посилається у клопотанні про арешт майна щодо мети та підстав його накладення, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000288 від 19.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН