КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 756/8816/23
Провадження № 3-зв/824/28/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та його захисника - адвоката ОСОБА_4 на постанову Оболонського районного суду міста Києва 11 вересня 2023 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває справа про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та його захисника - адвоката ОСОБА_4 на постанову Оболонського районного суду м.Києва 11 вересня 2023 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року визначено склад суду для розгляду даної справи № 756/8816/23 (а/п 33/824/4924/2023): головуючий суддя (суддя-доповідач) - ОСОБА_5

07 листопада 2023 року до апеляційного суду надійшла заява захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від участі у розгляді справи № 756/8816/23 з підстав наявності обставин, які викликають сумнів в неупередженості цієї судді та порушення встановленого законом порядку визначення судді для розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Заява обґрунтована тим, що під час судового засідання, яке відбулося 06 листопада 2023 року суддя Київського апеляційного суду ОСОБА_5 повідомила про виявлення її помічником під час вивчення матеріалів справи пошкодженого оптичного диску, що відображено в акті без дати, підписаного помічником судді ОСОБА_6, головним консультантом ОСОБА_2 та секретарем судового засідання ОСОБА_7.

У зв`язку з чим, в подальшому, без проведення судового засідання та думки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності і його захисника на адресу Управління патрульної поліції у м. Києві за підписом судді ОСОБА_5 направлено лист від 25 жовтня 2023 року про витребування відеозапису події 23 червня 2023 року, факт доставки якого адресату підтверджується звітом про доставку вихідної кореспонденції Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2023 року.

Ознайомившись з матеріалами справи 06 листопада 2023 року в приміщенні Київського апеляційного суду, адвокат ОСОБА_4 виявив, що в порушення вимог статті 277-2 КУпАП суддею ОСОБА_5 не забезпечено повідомлення про день, місце, та час розгляду справи всіх учасників. Матеріали справи містять лише телефонограму про повідомлення ОСОБА_1 та його захисника - адвоката ОСОБА_4, що розгляд апеляційної скарги у справі № 756/8816/23 відбудеться 06 листопада 2023 року року о 09 год. 15 хв. в приміщенні Київського апеляційного суду. Однак, вказана телефонограма не містить дати складання, а матеріали справи не містять належних доказів отримання учасниками справи повідомлення (повістки) про розгляд апеляційної скарги в строки, передбачені статтею 277-2 КУпАП. Водночас, у справі наявна інформація щодо електронної адреси для листування, яка є офіційною електронною адресою адвоката ОСОБА_4, що визначена в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Захисник вважає, що дії судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 щодо направлення листа від 25 жовтня 2023 року до УПП у м. Києві про витребування відеозапису події 23 червня 2023 року за участі ОСОБА_1 у зв`язку із відсутністю в матеріалах справи первинного носія інформації (його пошкодження) не відповідають приписам частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу, адже суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення.

Також захисником було проаналізовано протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 жовтня 2023 року, інформація з якого, на його думку, суперечить положенням статті 35 КПК України, глави IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, тому автоматизований розподіл судової справи № 756/8816/23 між суддями Київського апеляційного суду відбувся з істотними порушеннями, що є беззаперечною підставою для відводу судді ОСОБА_5

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського апеляційного судувід 09 листопада 2023 року для розгляду вказаної заяви про відвід судді у справі № 756/8816/23 призначено головуючого суддю - ОСОБА_3

У призначене судове засідання по розгляду заяви про відвід ОСОБА_1 тайого захисник - адвокат ОСОБА_4 не з'явилися, про дату, час та місце розгляду заяви представник повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, а тому апеляційний суд визнав за можливе розглядати заяву про відвід за його відсутності, ураховуючи при цьому, що з матеріалами справи він знайомий, всі обставини щодо заявленого відводу викладені у відповідній заяві, доповнень до неї не надходило.

Дослідивши матеріали справи та обставини заявленого відводу, апеляційний суд приходить до такого висновку.

Так, нормами чинного КУпАП не врегульовано питання вирішення відводу судді у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим необхідно застосовувати аналогію закону та при вирішенні цього питання керуватись нормами Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України).

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), згідно з якою з огляду на каральну мету стягнення провадження у справах про адміністративне правопорушення є кримінальним для цілей застосування Конвенції (рішення у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року, рішення у справі «Лучанінова проти України» від 9 червня 2011 року), питання про відвід судді повинно бути розглянуте за аналогією закону, тобто у передбаченому ст.ст. 75-83 КПК України порядку.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, зокрема, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йомуможе бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно із п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу (ч. 1 ст. 81 КПК України).

ЄСПЛ неодноразово вказував, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, N 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).

Як вбачається зі змісту заявленого відводу судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5, представником особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП - адвокатом ОСОБА_4 фактично висловлено незгоду із процесуальним рішенням цієї судді щодо надіслання 25 жовтня 2023 року Управлінню патрульної поліції у м. Києві листа про надання відеозапису з нагрудної камери (відеореєстратора) співробітника поліції, здійсненого 23 червня 2023 року близько 23 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Богатирська, 64, оскільки наявний в матеріалах справи DVD-диск із цим відеозаписом пошкоджений.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Суд (суддя), у відповідності з приписами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно з вимогами ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

З матеріалів справи вбачається, що в апеляційній скарзі на постанову Оболонського районного суду м. Києва 11 вересня 2023 року адвокат ОСОБА_4 вказував, що в діях його підзахисного ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки він не здійснював керування транспортним засобом 23 червня 2023 року о 23 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Богатирська, 64, а працівниками патрульної поліції було порушено порядок проведення огляду на стан сп`яніння, про що свідчить оглянутий відеозапис із бодікамери поліцейського, доданий до протоколу про адміністративне правопорушення, якому суд першої інстанції належної оцінки не надав.

Однак, в матеріалах справи, що надійшла для розгляду до апеляційного суду разом з апеляційною скаргою, наявний DVD-диск, який додавався до протоколу серії ААД № 372736, був пошкоджений, а саме прошитий разом з іншими документами у справі, що унеможливлювало технічне відтворення відеозапису події 23 червня 2023 року.

У зв`язку з чим, на адресу Управління патрульної поліції у м. Києві Київським апеляційним судом за підписом судді ОСОБА_5 було направлено лист від 25 жовтня 2023 року з проханням надати зазначений відеозапис з нагрудної камери (відеореєстратора) співробітника поліції.

Таким чином, саме з метою перевірки доводів апеляційної скарги особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та її захисника суддею ОСОБА_5 було здійснено запит про надання відеозапису, який вже був наявним в матеріалах справи і який досліджувався судом першої інстанції, що не свідчить про самостійне відшукування апеляційним судом доказів на користь обвинуваченнята існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості складу суду.

Слід врахувати, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. ЄСПЛ зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність.

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Одночасно висновки або позиції суддів, висловлені у судових рішеннях, не можуть бути підставою для відводу, оскільки тлумачення закону у поєднанні з обставинами справи є підґрунтям здійснення правосуддя і у протилежному випадку судді позбавляються можливості на висловлення позиції при розгляді інших подібних справ у подальшому.

Неможливість для учасника справи заявити відвід з підстав незгоди з рішенням, в тому числі процесуальним, або окремою думкою судді в інших справах чи висловленою публічно думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання обґрунтовується необхідністю дотримання одного з найважливіших принципів судочинства - nemoiudexin causasua(ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд, зокрема, шляхом заявлення відводів тим суддям, відома правова позиція яких позивача не влаштовує.

При аналізі поданої заяви про відвід та матеріалів справи про адміністративне правопорушення не встановлено, що в очах розумного спостерігача може виникнути сумнів в неупередженості судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 під час розгляду справи № 756/8816/23, а доводи захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 фактично зводяться до його незгоди із процесуальними рішеннями судді у даній справі та суперечать його ж аргументам, викладеним в апеляційній скарзі, що у свою чергу не може слугувати належною і достатньою підставою для відводу.

Апеляційний суд відзначає, що незгода учасника провадження з процесуальними рішеннями суду (судді), що прийняті в межах його повноважень, реалізованих згідно з вимогами процесуального закону, не може слугувати підставою для відводу складу суду та вказувати на наявність сумнівів в неупередженості судді у справі про адміністративне правопорушення.

Посилання в заяві про відвід на порушення судом апеляційної інстанції порядку повідомлення про судовий розгляд апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки повідомлення особи, яка подала скаргу, про дату, час і місце судового засідання через засоби телефонного зв`язку та/або електронних комунікацій не пізніше ніж за три дні до початку судового засідання, не суперечить положенням ч. 5 ст. 294 КУпАП.

Також необґрунтованими є доводи адвоката ОСОБА_4 про порушення встановленого законом порядку визначення судді для розгляду цієї справи, адже ним лише процитовано норми статті 35 КПК України і глави IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, проте не зазначенов чому саме полягає порушення вказаних норм при здійсненні автоматизованого розподілу справи про адміністративне правопорушення № 756/8816/23 між суддями Київського апеляційного суду.

За таких обставин посилання захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 не свідчать про наявність підстав, передбачених п.п. 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, для відводу судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5.від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою на постанову Оболонського районного суду м. Києва 11 вересня 2023 року, відтак у задоволенні його заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 268, 294 КУпАП, ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Київського апеляційного суду ОСОБА_5 від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та його захисника - адвоката ОСОБА_4 на постанову Оболонського районного суду міста Києва 11 вересня 2023 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду ОСОБА_3