Провадження № 1-кс/201/4744/2023
УХВАЛА

Іменем України

02 листопада 2023 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого

судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого в ОВС-криміналіст СВ 2-го управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) Головного управління СБ України в Донецькій та Луганській областях старший лейтенант юстиції ОСОБА_3 погоджено прокурором Донецької обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування за № 0003372 від 15.08.2023 року, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 114-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням прокурора, звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий посилався на те, що слідчим відділом 3 управління (з дислокації у м. Сєвєродонецьк Луганської області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях здійснюється досудове розслідування, у кримінальному провадженні № 0000182 від 09.03.2023 за фактом добровільного зайняття ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посади в незаконному правоохоронному органі, створеному на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

Громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка в умовах воєнного стану, а саме з січня 2023 року, використовуючи аккаунт мобільного додатку «Telegram» « В И Т И Я » пізніше «Леопарда Львовна» (ID НОМЕР_1 , ім`я користувача ІНФОРМАЦІЯ_3 , пізніше « ОСОБА_7 »), який зареєстрований за номером телефону « НОМЕР_2 / НОМЕР_3 » здійснювала поширення інформації військового характеру щодо переміщення, рух та розташування ЗСУ за можливості їх ідентифікації на місцевості, на території м. Костянтинівка Донецької області у телеграм-групах «Константиновка обстановка», «Жахнем!», «Мути Добро».

01.11.2023 року під час затримання в порядку ст. 208, ст.615 КПК України громадянка України ОСОБА_5 добровільно надала слідчому для дослідження свій мобільний телефон в чохлі червоно-чорного кольору марки «POCO», моделі «POCO M5» ( НОМЕР_4 ), IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 .

02.11.2023 року вказаний мобільний пристрій у присутності підозрюваної ОСОБА_5 та її захисника адвоката ОСОБА_8 було оглянуто. Оглядом встановлено, що вказаний пристрій має дві SIM-картки за номерами мобільного зв`язку НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . Також в ході огляду виявлено завантажений мобільний додаток «Telegram». Даний додаток використовується за допомогою облікового запису « ОСОБА_9 » зареєстрованого за номером оператора мобільного зв`язку НОМЕР_2 (унікальне ім`я ОСОБА_7 ).

02.11.2023 року постановою слідчого призначено комп`ютерно-технічну експертизу мобільного телефону марки «POCO», моделі «POCO M5» ( НОМЕР_4 ), IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 .

За таких обставин, вказаний вище предмет, може мати по кримінальному провадженню значення речового доказу, оскільки є предметом та засобом кримінального правопорушення, та може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. В даний час вищевказаний предмет знаходяться у службовому приміщенні 3-го відділення (з дислокацією в м. Краматорськ) СВ 2 управління (з дислокацією у м. Маріуполь Донецької області) ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях.

Беручи до уваги вищевикладене, враховуючи, що згідно з ч.5 ст.237 КПК України, вилучена річ, що має значення для кримінального провадження, вважається тимчасово вилученим майном, яке в подальшому в ході розслідування може бути використаним як доказ вчиненого кримінального правопорушення, на вилучений 01.11.2023 року в ході досудового розслідування мобільний телефон необхідно накласти арешт...

Слідчий надав клопотання про слухання справи за її відсутністю

Відповідно ч.1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Оскільки згода на проведення огляду була добровільна надана потерпілою, та вилучене майно визнано речовим доказом суд приходить до висновку про накладення арешту на зазначено в клопотанні майно.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Відповідно до абзацу другого частини 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до пункту 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, вилучені в ході проведеного огляду речі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 168-169, 170-173 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на зазначений в клопотанні предмет, який вилучено під час досудового розслідування у кримінальному №0003372 від 15.08.2023 року, а саме:

мобільний телефон марки «POCO», моделі «POCO M5» ( НОМЕР_4 ), IMEI 1: НОМЕР_5 , IMEI 2: НОМЕР_6 .

Роз?яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1