печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого та прокурора, що полягає у нерозгляді клопотання від 02.12.2023 у кримінальному провадженні №0001245 від 27.07.2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого та прокурора, що полягає у нерозгляді клопотання від 02.12.2023 у кримінальному провадженні №0001245 від 27.07.2023 року. В обґрунтування доводів скарги посилається на те, що 02.12.2023 представником потерпілого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_3 подано клопотання про призначення у кримінальному провадженні № 0001245 від 27.07.2023 судово - економічної експертизи в адресу слідчого ГСУ НП України ОСОБА_5 та прокурору Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 .. Цього ж дня представником потерпілого надіслано зазначеним слідчому та прокурору клопотання про накладення арешту на рухоме та нерухоме майно ТОВ «Роганський м`ясокомбінат» (), ТОВ «ВП Роганський м`ясокомбінат» (), ТОВ «М`ясокомбінат «Ірина» () та інших юридичних осіб щодо яких здійснюється досудове розслідування, а також корпоративних прав їх учасників з метою, зокрема конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально - правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Однак, на день розгляду скарги слідчим суддею, уповноваженими особами Офісу Генерального прокурора відомостей про розгляд клопотання не надано. В судове засідання адвокат не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Просив здійснювати розгляд справи у його відсутність. Прокурор ОСОБА_6 до початку судового засідання подав заяву про розгляд скарги у відсутність, просить відмовити. Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб , передбачених КПК України. Вивчивши скаргу та долучені до неї документи, приходжу до наступного висновку. Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001245 від 27.07.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. 02.12.2023 представником потерпілого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_3 подано клопотання про призначення у кримінальному провадженні № 0001245 від 27.07.2023 судово - економічної експертизи в адресу слідчого ГСУ НП України ОСОБА_5 та прокурору Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 .. Цього ж дня представником потерпілого надіслано зазначеним слідчому та прокурору клопотання про накладення арешту на рухоме та нерухоме майно ТОВ «Роганський м`ясокомбінат» (), ТОВ «ВП Роганський м`ясокомбінат» (), ТОВ «М`ясокомбінат «Ірина» () та інших юридичних осіб щодо яких здійснюється досудове розслідування, а також корпоративних прав їх учасників з метою, зокрема конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально - правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК сторонами кримінального провадження є, зокрема, з боку обвинувачення - слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених КПК. Такими випадками є: 1) відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді (ст. 340 КПК); 2) зміна прокурором обвинувачення і поставлення питання про застосування закону України про кримінальну відповідальність за менш тяжке кримінальне правопорушення, чи про зменшення обсягу обвинувачення, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення у раніше пред`явленому обсязі (ст. 338 КПК). У випадках, передбачених ст. 338 і ст. 340 КПК, потерпілий є стороною кримінального провадження і користується всіма правами сторони обвинувачення лише під час судового розгляду. В усіх інших випадках потерпілий не є стороною кримінального провадження і займає самостійну позицію як учасник кримінального провадження. Вичерпний перелік прав і обов`язків потерпілого передбачено статтями 56 і 57 КПК. Відповідно до ч. 1 ст. 56 КПК України потерпілий має право, зокрема, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; а також користуватися іншими правами, передбаченими КПК. Таким чином, оскільки під час досудового розслідування потерпілий не є стороною кримінального провадження, а є учасником кримінального провадження, вимоги клопотання не можуть бути предметом розгляду слідчого судді, оскільки потерпілий не має права звертатися до слідчого судді з клопотанням про призначення експертизи та про накладення арешту. В ухвалі Європейського суду з прав людини від 08 січня 2008 року щодо прийнятності заяви N 32671/02 у справі "Скорик проти України" зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак ці обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Вони повинні відповідати законній меті і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду, такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року). За таких обставин, наявність визначених у законі вимог щодо звернення до слідчого судді з клопотанням не є тотожним обмеженню в доступі до правосуддя, а отже не означає обмеження у праві на справедливий судовий розгляд. Частиною 6 статті 9 КПК України, передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Відповідно до частини четвертої ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора, що не підлягає оскарженню. Керуючись ст. ст. 26, 55, 220, 303, 306, 307,309, 372, 376, 392 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого та прокурора, що полягає у нерозгляді клопотання від 02.12.2023 у кримінальному провадженні №0001245 від 27.07.2023 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1