печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання начальника управління з питань стягнення шкоди Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з питань безпосереднього виведення ПУАТ «ФІДОБАНК» з ринку ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.03.2019, у рамках кримінального провадження № 0000126,

ВСТАНОВИВ:

Начальник управління з питань стягнення шкоди Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з питань безпосереднього виведення ПУАТ «ФІДОБАНК» з ринку ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України в якому просить скасувати арешт майна накладений ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15.03.2019 у справі № 757/13430/19-к, якою задоволено клопотання слідчого з ОВС шостого СВРКП СУФР ГУ ДФС у м. Києві про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000126, в частині належного ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ФІДОБАНК» () майна, а саме:

- арешт на корпоративні права ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ФІДОБАНК» () в капіталі ТОВ «КУА «ФІДО ІНВЕСТМЕНТС» () у вигляді частки у розмірі: 17998200,00. (99,99%), статутного капіталу.

Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170 КПК України.

Заявник зазначає, що арешт на майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів (на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно постанови слідчого з ОВС шостого СВРКП СУФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 корпоративні права ТОВ «Консалтингова фірма «Фінанс аналіт сервіс» (), ТОВ «Девіза» (), ТОВ «Фінансова компанія «Інвестиційний альянс» (), ТОВ «КУА «ФІДО ІНВЕСТМЕНТС» () визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000126 від 20.10.2016.

При цьому згідно з положеннями ст. 98 КПК України та правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 07.11.2019 № 11-123сап19, речовими доказами є матеріальні об`єкти, щодо яких є можливість використання їх як матеріального носія інформації щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України.

Таким чином, корпоративні права ТОВ «Консалтингова фірма «Фінанс аналіт сервіс» (), ТОВ «Девіза» (), ТОВ «Фінансова компанія «Інвестиційний альянс» (), ТОВ «КУА «ФІДО ІНВЕСТМЕНТС» (), не можуть бути речовими доказами, оскільки вони не є матеріальними об`єктами.

Крім того, слід зазначити, що згідно листа Київської міської прокуратури (№ 11- 185-16 від 29.10.2021) матеріали досудового розслідування за підозрою ОСОБА_5 виділено з кримінального провадження № 0000126 від 20.10.2016 в окреме провадження № 00000025 від 10.01.2019 у якому ОСОБА_5 оголошено у розшук, а досудове розслідування зупинено.

Тобто, на час прийняття рішення про арешт ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15.03.2019 у справі № 757/13430/19-к у кримінальному провадженні не було підозрюваних осіб.

Таким чином, частка в капіталі 99,99% у статутному капіталі ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ "ФІДО ІНВЕСТМЕНТС", є майном ПУАТ «ФІДОБАНК», яке включається до складу ліквідаційної маси такого неплатоспроможного банку.

Водночас, частка підозрюваного ОСОБА_5 у статутному капіталі ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ "ФІДО ІНВЕСТМЕНТС" складає 0,01%.

За таких обставин, заявник просить скасувати арешт майна.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явились, про розгляд клопотання про скасування арешту на майно повідомлені належним чином.

У судове засідання представник заявника не з`явився, причини неявки не повідомив, зважаючи на порядок розгляду даної категорій клопотань, вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності представника заявника.

Особа, за клопотанням якої було накладено арешт у судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження та додані до нього документи приходить наступних висновків.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно положенням до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Поряд з цим, матеріали клопотання не містять будь-яких доказів на підтвердження доводів викладених у клопотанні, а також відсутня ухвала на підставі якої було накладено арешт на майно, що встановлює об`єктивні перешкоди у дослідженні підстав накладення арешту на майно, а також унеможливлює встановлення наявності факту накладення арешту.

За таких обставин вважаю, що в задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання начальника управління з питань стягнення шкоди Фонду гарантування вкладів фізичних осіб з питань безпосереднього виведення ПУАТ «ФІДОБАНК» з ринку ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 15.03.2019, у рамках кримінального провадження № 0000126 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1