печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «СПЕЦТОРГЦЕНТР», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000200 від 03.02.2023, -

В С Т А Н О В И В :

21.11.2023 адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ТОВ «СПЕЦТОРГЦЕНТР» звернулась до слідчого суддіПечерського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.06.2023 у справі № 757/24098/23-к, в рамках кримінального провадження № 0000200 від 03.02.2023.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що вказаною ухвалою було накладено арешт, серед інших, на грошові кошти ТОВ "СПЕЦТОРГЦЕНТР" () відкриті наступні рахунки в банківських установах:

- АКБ "IНДУСТРIАЛБАНК" (МФО 313849, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7, НОМЕР_1 -УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- АБ "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Єреванська, 1, НОМЕР_2 -УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- ПуАТ "КБ "АКОРДБАНК" (МФО 380634, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Стеценка, буд.6, НОМЕР_3 - УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, ДОЛАР США, ЄВРО.

Зазначає, що арешт на грошові кошти на вищевказаному рахунку є необґрунтованим, незаконним, таким, що порушує права та законні інтереси юридичної особи як добросовісного власника такого майна, спрямовані на блокування господарської діяльності суб`єкта господарювання, відтак на його думку підлягає скасуванню.

Адвокат ОСОБА_4 , до початку судового засідання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, його вимоги підтримав та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 до початку судового засідання подав заяву про розгляд клопотання без його участі, із запереченнями у яких проти задоволення клопотання заперечував, вказавши, що у клопотанні про скасування арешту майна не наведено аргументів щодо відсутності підстав для подальшого арешту майна.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, заперечення прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000200 від 03.02.2023 за ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 205-1 КК України.

У даному кримінальному провадження досліджуються обставини за яких на протязі 2022 року ТОВ «КОМПАНІЯ СТВ ГРУП» () сформовано податковий ліміт за рахунок імпорту товарів на суму понад 430 млн. грн., а в подальшому, невстановленими особами, які контролюють фінансово-господарську діяльність ТОВ «КОМПАНІЯ СТВ ГРУП» (), було задіяно вказане підприємство в схему для проведення безтоварних операцій шляхом внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей щодо реалізації товарів, послуг, з метою ухилення від сплати податків та легалізації доходів отриманих злочинним шляхом.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.06.2023 у справі № 757/24098/23-к, в рамках кримінального провадження № 0000200 від 03.02.2023 накладено арешт, серед інших, на грошові кошти ТОВ "СПЕЦТОРГЦЕНТР" () відкриті наступні рахунки в банківських установах:

- АКБ "IНДУСТРIАЛБАНК" (МФО 313849, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/7, НОМЕР_1 -УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- АБ "УКРГАЗБАНК" (МФО 320478, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Єреванська, 1, НОМЕР_2 -УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ;

- ПуАТ "КБ "АКОРДБАНК" (МФО 380634, ) юридична адреса: м. Київ, вул. Стеценка, буд.6, НОМЕР_3 - УКРАЇНСЬКА ГРИВНЯ, ДОЛАР США, ЄВРО.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

При цьому, у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання встановлено, що постановою старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 від 01.06.2023 грошові кошти ТОВ "СПЕЦТОРГЦЕНТР" () які знаходяться на рахунках в банківських установах - визнані речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 16.06.2023 у справі № 757/24098/23-к, задовольняючи клопотання сторони обвинувачення про накладення арешту на майно, слідчий суддя виходив з того, що арешт необхідний з метою збереження речових доказів, оскільки грошові кошти розміщені на вказаному рахункувідповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом у порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого; обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ч.ч. 1, 2 ст. 22 КПК України).

При цьому, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Вказані норми кримінального процесуального законодавства та відповідна практика Європейського суду з прав людини, вказує, що особі, яка звертається із клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Так, виходячи із тих питань, які відносяться до компетенції слідчого судді, при дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту майна слідчим суддею встановлено, що достатніх доказів в його обґрунтування не надано, оскільки сторона заявника при зверненні до суду не довела обставин, на які посилається у своєму клопотанні, адже долучені документи в своїй сукупності не доводять обґрунтованості заявлених вимог про скасування арешту та не спростовують мети його застосування.

Зважаючи на викладене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини того, що досудове розслідування триває, потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна не відпала, а заявником не доведено, що арешт накладено необґрунтовано, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 26, 106, 92, 98, 167, 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «СПЕЦТОРГЦЕНТР», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000200 від 03.02.2023 - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7