Справа № 202/1136/24
Провадження № 1-кс/202/737/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

22 січня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 12.01.2024за № 0000044, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Межиріч Павлоградського району Дніпропетровської області, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий ВРОТЗ СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 12.01.2024за № 0000044, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044 від 12.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 146 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 22.11.2023 у проміжок часу з 03.00 год. до 03.35 год. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи за попередньою змовою групою осіб, на території м. Булахівки Павлоградського району Дніпропетровської області у насильницький спосіб, незаконно позбавили волі потерпілого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Внаслідок умисних, незаконних дій ОСОБА_8 та ОСОБА_9 була створена реальна загроза гибелі потерпілого ОСОБА_10 , заподіяння йому тілесного ушкодження.

Відомості про кримінальне правопорушення відповідно до ч. 1,4 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 12 січня 2024 року за номером 0000044.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 2 ст. 146 КК України.

22.11.2023 у проміжок часу з 03.45 год. до 04.20 год. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи за попередньою змовою групою осіб, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , катували потерпілого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Приниження та катування потерпілого ОСОБА_10 , знущання на нимфіксувались ОСОБА_5 із застосуванням відеозйомки, аудіо-, відеозапис у подальшому було розповсюджено серед населення.

Внаслідок умисних, незаконних дій ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_10 спричинено моральне страждання та сильний фізичний біль.

Відомості про кримінальне правопорушення відповідно до ч. 1,4 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 12січня 2024 року за номером 0000045.

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 2 ст. 127 КК України.

15.01.2024 кримінальні провадження № 0000044, № 0000045 об`єднано в одно провадження за номером 0000044.

До скоєння кримінальних правопорушень проти волі, честі та гідності особи встановлено причетність ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

19.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.

Слідчий указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб без визначення застави.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрювана частково визнала обставини викладені в повідомленні про підозру. Зазначала, що має на утриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштована, просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання. Зазначав, що відсутні будь-які ризики, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної. Також звертав увагу слідчого судді, що на утриманні підозрюваної перебуває малолітня дитина. Просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або визначити розмір застави, як альтернативний запобіжний захід.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваної та її захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044 12.01.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 146 КК України.

19.01.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, виходячи з наступного.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_5 підтверджується: заявою ОСОБА_10 про вчинене кримінального правопорушення від 12.01.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 13.01.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 16.01.2024; протоколом огляду від 12.01.2024.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваної ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваної ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку.

Зазначена вище обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваної у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 має можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на потерпілого, свідка інших учасників кримінального провадження, існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція ч. 2 ст. 127 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , раніше не судима та має на утриманні малолітню дитину, в той же час зазначені обставини не можуть бути самодостатньою підставою для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Крім встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою, наявність повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, суспільне ставлення до даного виду кримінального правопорушення та суспільний інтерес, дані про її особу, вважає, що застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

За таких обставин клопотання необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.03.2024.

Крім того, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 127 Кримінального кодексу України, слідчий суддя відповідно до п. 1 частини 4 статті 183 КПК України не вбачає підстав для визначення підозрюваній застави.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183-184, 193-194, 196-198 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого ВРОТЗ СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 12.01.2024за № 0000044, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.03.2024.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1