Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року Справа № 608/2804/23

Номер провадження1-кс/608/10/2024

Слідча суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши в залі судового засідання в місті Чорткові клопотання слідчого СВ Чортківського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_4 про арешт майна,

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся в суд з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000701 від 06 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

В клопотанні слідчий вказав, що досудовим розслідуванням встановлено, що біля 11:00 06 листопада 2023 року ОСОБА_5 , перебуваючи на території захисних лісонасаджень акціонерного товариства «Українська залізниця» регіональної філії «Львівська залізниця», а саме: 11 виділ 77 квартал, шостої виробничої дільниці, що по напрямку Копичинці - Гадинківці по прив`язці 77 кілометр, розташованих між населеними пунктами Котівка та Теклівка Чортківського району Тернопільської області, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний суспільно небезпечний характер своїх дій, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки, без передбаченого законом дозволу, за допомогою бензопили марки «MINSK MT-3 MCS-6000/1» незаконно здійснив порубку одного дерева породи «дуб», діаметром на пні 65 см, відділивши його за допомогою вказаної бензопили від кореня, внаслідок чого заподіяв навколишньому природному середовищу шкоду на суму 28 206,53 гривень, що відповідно до примітки ст. 246 КК України є істотною шкодою.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, тобто: незаконна порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду.

02 грудня 2023 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у незаконній порубці дерева у захисних лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

У ході здійснення досудового розслідування встановлено, що внаслідок незаконної порубки одного дерева ОСОБА_5 заподіяв навколишньому природному середовищу шкоду на суму 28 206,53 гривень.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, підозрюваний ОСОБА_5 має у власності житловий будинок загальною площею 56, 6 метра квадратних з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_4 просить накласти арешт на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на житловий будинок загальною площею 56, 6 метра квадратних з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Прокурор Чортківської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підтримав, просить задоволити. Разом з тим зазначив, що якщо слідча суддя прийде до переконання про відмову у накладенні арешту на цілий житловий будинок, то просить накласти арешт на його частину.

Розглянувши клопотання, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати,що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно пп 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Абзацом 2 частини 1 статті 170 КПК України встановлено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч 3. ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була 6 піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Вирішуючи питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб. Відповідні дані мають міститися у клопотанні слідчого чи прокурора, які звертаються з проханням арештувати майно, оскільки, відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону.

Судом встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 356675733, яка була додана до матеріалів клопотання, ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності належить частина житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 56,6 кв. м.

Однак, у клопотанні слідчий просить накласти арешт на цілий житловий будинок, не зважаючи, що даний об`єкт нерухомого майна перебуває у спільній частковій власності.

Прокурор в судовому засіданні змінив вимоги клопотання та просив накласти арешт на частину житлового будинку, не обґрунтувавши жодним належним та допустимим доказом дану вимогу; додав довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості житлового будинку АДРЕСА_1 загальною площею 56,6 кв.м, яка становить 902 925,26 гривень та земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), вартість якої становить 101 674,08 гривень.

Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що втручання в право на мирне володіння майном повинне здійснюватися з дотриманням справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти шляхом ужиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності (рішення у справі «Прессос компанія Нав`єра А.О.» та інші проти Бельгії»).

Таким чином, даючи оцінку відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідкам арешту майна для його власника, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, вартість будинковолодіння про арешт якого просить слідчий, становить 902 925, 26 гривень, відповідно вартість частини становить 451 462, 63 гривні. В рамках вказаного кримінального провадження встановлено, що підозрюваним ОСОБА_5 заподіяно істотну шкоду в сумі 28 206, 53 гривень.

Враховуючи вищезазначене, слідча суддя приходить до висновку, що, клопотання слідчого про арешт майна не відповідає принципам розумності та співмірності, оскільки, слідчий просить накласти арешт на майно вартість якого більше як у тридцять разів перебільшує розмір спричиненої істотної шкоди, що прямо суперечить приписам ч. 8 ст. 170 КПК України. Стосовно позиції прокурора щодо накладення арешту на частину вказаного будинковолодіння, слід зазначити, що вартість половини житлового будинку також значно перевищує заподіяну шкоду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області майора поліції ОСОБА_4 про арешт майна відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга Тернопільському апеляційному суду через Чортківський районний суд протягом п`яти днів з дня її оголошення, або в той же строк з дня отримання її копії.

Згідно з оригіналом

Слідча суддя: (підпис)

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах кримінального провадження № 0000701 від 06 листопада 2023 року.

Ухвала набрала законної сили « » року.

Слідча суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано «___»_______________2024 року.

Секретар: