Провадження № 1-кс/161/6652/23
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову у накладенні арешту на майно

28 грудня 2023 року м. Луцьк

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання старшого детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна,

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

старшого детектива ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

26 грудня 2023 року до слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна, а саме, на грошові кошти у сумі 10202026 грн., що знаходяться на банківських рахунках ПАТ «Гнідавський цукровий завод» (), відкритими в АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , із подальшою забороною службовим особам ПАТ «Гнідавський цукровий завод» (), АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), іншим особам за довіреністю чи дорученням проводити будь-які банківські операції, що призведуть до зменшення залишку грошових коштів на рахунках, відкритих в АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346); зобов`язавши службових осіб банківської установи АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), письмово повідомити Територіальне управління БЕБ у Волинській області про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках на момент оголошення ухвали слідчого судді, а також зобов`язавши службових осіб банківської установи АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346) надавати на запит слідчого та/або детектива у даному кримінальному провадженні відомості про залишки коштів на рахунках.

Своє клопотання мотивує тим, що Підрозділом детективів ТУ БЕБ у Волинській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000175 від 01 вересня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 212 КК України, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, старший детектив звернувся з відповідним клопотанням до слідчого судді.

Заслухавши думку прокурора та старшого детектива, які клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених у ньому, оглянувши та дослідивши матеріали клопотання і долучені до нього документи, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Разом з цим, п. 5 ст. 3 КПК України визначено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності;

Водночас, ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Поряд з цим, статтею 8 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Стаття 132 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Також, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вимогами ч.ч. 2-4 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу. У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Разом з цим, ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Статтею 171 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, в порушення вищевказаних положень, органом досудового розслідування не доведено наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, а саме, на грошові кошти у сумі 10202026 грн., що можуть знаходяться на банківських рахунках ПАТ «Гнідавський цукровий завод» (), відкритими в АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , оскільки суду не надано достатньо відомостей, що такі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час здійснення досудового розслідування в рамках вищевказаного кримінального провадження № 0000175 від 01 вересня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 212 КК України, зокрема, відомостей від контролюючих органів, визначених п.п. 41.1.1 п.41.1 ст. 41 ПК України, на яких безпосередньо покладено обов`язок перевірки дотримання, в даному випадку великим платником податку ПАТ «Гнідавський цукровий завод», законодавства з питань оподаткування, законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, враховуючи, що у своєму клопотанні старший детектив зазначає, що порушення ПАТ «Гнідавський цукровий завод» податкового законодавства відбувалось у значний період часу з 01.01.2021 по 27.11.2023, тобто майже протягом трьох років.

Крім цього, доказів того, що кошти, на які виникла необхідність накладення арешту є предметом кримінального правопорушення та одержані внаслідок суспільно-небезпечного діяння, про що також зазначає старший детектив, матеріали клопотання не містять, оскільки будь-які протоколи допиту осіб, які здійснювали перерахування коштів на розрахункові рахунки ПАТ «Гнідавський цукровий завод», в тому числі, на рахунки відкриті в АТ «СЕНС БАНК» (МФО 300346), НОМЕР_3 , м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , відсутні.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, а також те, що органом досудового розслідування на даний час не надано достатньо доказів на підтвердження наявності у арештованого майна ознак речового доказу в рамках кримінального провадження за № 0000175 від 01 вересня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 212 КК України, суд дійшов висновку, що слід відмовити в задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 9, 16, 132, 170-173, 276-279, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання старшого детектива Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Волинській області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:/підпис/

Згідно з оригіналом:

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1