ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
26 жовтня 2023 року місто Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 надійшов до Фастівського міськрайонного суду Київської області 24 жовтня 2023 року.
Ухвалою від 24 жовтня 2023 року було призначено підготовче судове засідання, в якому підлягають вирішенню ряд питань відповідно до вимог ст. 314, 315 КПК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор, потерпіла, обвинувачений, його захисник, висловили думки про можливість призначення судового розгляду.
Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт з додатками, дійшов висновку про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта з таких підстав.
Так, кримінальне провадження підсудне Фастівському міськрайонному суду Київської області. Підстав для закриття кримінального провадження або для його зупинення, не вбачається. Також не вбачається підстав для повернення обвинувального акта прокурору.
Крім того, прокурор звернувся з клопотанням про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 2 місяці, строк дії якого спливає 30 жовтня 2023 року, посилаючись на ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.
Обвинувачений та його захисник заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість прокурором ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Також посилавсь на можливість обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки він зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Потерпіла ОСОБА_4 підтримала позицію прокурора та наполягала на застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Суд, заслухавши думки учасників судового провадження про заявлене прокурором клопотання, дійшов висновку про наступне.
Обґрунтовуючи необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор посилається на ряд наявних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не можливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме:
-згідно п.1 ч.1 ст.177 КПК України обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на волі матиме можливість переховуватися від органів суду. Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, а тому є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, матиме можливість переховуватися від органів суду з метою уникнення кримінальної відповідальності ;
-наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України обґрунтовується тим, що обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому ж кримінальному провадженні, про наявність даного ризику свідчить те, що обвинуваченому ОСОБА_5 відомі свідки та потерпіла в даному кримінальному провадженні, а тому є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, матиме можливість безпосередньо впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, що в подальшому може негативно відобразитися на об`єктивності надання ними показань у ході судового розгляду;
-згідно п.5 ч.1 ст.177 КПК України обвинувачений ОСОБА_5 матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки відповідно до відомостей, які зазначені у вимозі про наявність судимостей та довідці про звільнення, останній неодноразово судимий.
Метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Вирішуючи питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на стадії підготовчого судового розгляду, згідно з вимогами ст.178 КПК України суд оцінює суспільну небезпечність та тяжкість злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, а обвинувачується останній у вчиненні тяжкого злочину, покарання за яке законом передбачене на строк до 10 років позбавлення волі.
Дійсно, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення не може бути самостійною підставою для законності тримання особи під вартою.
У зв`язку з викладеним, на думку суду, з метою ухилення від покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, то він може ухилитися від суду та вчинити новий злочин. Тобто в даному випадку, на думку суду, прокурором доведений ризик, передбачений п.1 ч. 1 ст.177 КПК України.
Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором ризик того, що обвинувачений може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.
З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та потерпілих та дослідження їх судом.
Також суд вважає доведеним ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 будучи неодноразово судимим вчинив кримінальні правопорушення, що вказує на схильність обвинуваченого до скоєння нових кримінальних правопорушень та можливість ухилення від суду.
При цьому слід звернути увагу на те, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Будь-яких обставин, які б унеможливлювали подальше утримання ОСОБА_5 під вартою суду не надано, скарг та заперечень щодо перебування саме під цим запобіжним заходом від нього не надходило. Даних, що стан здоров`я ОСОБА_5 не дозволяє його утримувати під вартою, у суду немає.
Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються обвинуваченому, відповідає особі обвинуваченого та позбавляє обвинуваченого можливості перешкодити інтересам правосуддя, тому суд приходить до висновку про відсутність на даний час підстав для обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
З урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_5 , того, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочатий, суд вважає за необхідне продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.
Керуючись ст. 176, 177,178, 193, 194,199, 314-315,370-372 КПК, суд -
Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні, за участю прокурора, обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника, потерпілої, яких викликати в судове засідання.
Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.186, ч.2 ст.15, ч.1 ст.357 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів - до 25 грудня 2023 року включно.
Строк дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обчислювати з 26 жовтня 2023 року до 25 грудня 2023 року, включно.
У задоволені клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відмовити.
Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1