УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, українця, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, одруженого, непрацюючого, маює на утриманні трьох малолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0004381 від 27 грудня 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

встановив:

29.12.2023 року слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 і його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, висловили узгоджену позицію про доцільність застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов такого висновку.

28 грудня 2023 року слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

28 грудня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

27.12.2023 близько 21:00 год. ОСОБА_6 , перебуваючи на тротуарній доріжці неподалік будинку № 3 по вул. Героїв Прикордонників, у м. Хмельницькому, помітив незнайому йому ОСОБА_7 та у цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне відкрите викрадення особистого майна потерпілої.

Тоді ж, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, умисно, з корисливих мотивів, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, який введений на території України указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», та який продовжено згідно Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 734/2023 від 06 листопада 2023 року затвердженого Законом України № 3429-IX від 08 листопада 2023 року, строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 16 листопада 2023 року, строком на 90 діб, підійшов до потерпілої ззаду та шляхом ривка відкрито викрав належну ОСОБА_7 жіночу сумку чорного кольору, вартістю 200 гривень, яка знаходилась у правій руці потерпілої, в якій знаходились мобільний телефон «Xiaomi» моделі «RedmiNote 7», червоного кольору, вартістю 2000,00 гривень, у силіконовому прозорому чохлі, вартістю 120 гривень, із SIM-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_1 , яка майнової цінності для потерпілої не становить, паспорт громадянина України, картка платника податків, пенсійне посвідчення видані на ім`я ОСОБА_7 , грошові кошти у сумі 2161 гривень. купюрами різних номіналів, монети на загальну суму 96 гривень, записи, чеки, пару рукавиць, які майнової цінності для потерпілої не становлять.

Після цього ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його дії виявлені потерпілою, та не зважаючи на вимогу останньої повернути викрадені речі, покинув місце події, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд.

Своїми умисними протиправними діями, ОСОБА_6 заподіяв потерпілій ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 4481,00 гривень.

За таких обставин, ОСОБА_6 підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджує такими доказами :

протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 27.12.2023;

показаннями потерпілої ОСОБА_7 від 27.12.2023;

показаннями потерпілої ОСОБА_7 від 28.12.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 28.12.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.12.2023;

протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_6 від 28.12.2023;

повідомленням ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 28.12.2023;

Отже, ОСОБА_6 обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження №0004381 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.

Перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 може уникнути кримінальної відповідальності покинувши територію України, у тому числі тому,що має посвідку на тимчасове проживання у королівстві Іспанія.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя також вважає обґрунтованими посилання слідчого щодо існування ризику того, що підозрюваний ОСОБА_6 , матиме реальну можливість вчиняти дії спрямовані на вплив на потерпілу з метою зміни її показань чи позиції з приводу обставин вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на потрерпілу слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Незважаючи на запевнення підозрюваного про те, що він має отримати та отримує регулярні виплати із королівства Іспанія у зв`язку із офіційним працевлаштуванням там , слідчий суддя, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, його мету та мотиви підозрюваного, вважає, що він у разі відсутності у нього грошових коштів, здобутих у законний спосіб, може продовжити їх здобувати шляхом учинення кримінальних правопорушень.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховуватися ОСОБА_6 від органу досудового розслідування,незаконного впливу на потерпілу у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

При обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має соціальні зв`язки, перебуває у шлюбі, має на утриманні трьох дітей, проте був викритий у причетності до тяжкого злочину.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

За приписами п.4 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 , його вік, стан здоров`я, майновий стан, відсутність нього місця роботи, наявність постійного місця проживання у м.Коростень, Житомирської області, фактичного місця проживання у м.Хмельницькому за місцем проживання дружини, яким він не може користуватись через заперечення про це останньої, також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався,слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Наявність постійного місця проживання у м.Коростень, Житомирської області не нівелює ризику переховування підозрюваного, а соціальні зв`язки та відповідальність за утримання дітей не стали на заваді причетності ОСОБА_6 до вчинення грабежу під час воєнного стану.

За таких обставин, аргументи захисника про те, що ОСОБА_6 , має соціальні зв`язки, які дозволяють стверджувати про те, що вони будуть для нього стримуючим приписом від ризиків, зокрема переховування, вчинення іншого, аналогічного кримінального правопорушення, за встановлених обставин, слідчий суддя відхиляє.

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Сторона обвинувачення у клопотанні просить визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів, що на її думку забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у разі застування ініційованого запобіжного заходу.

Разом із цим, пропорційно враховуючи потреби досудового розслідування, значення та мету альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя вважає що застава у розмірі 60 прожитоквих мінімумів доходів громадян буде непомірною для ОСОБА_6 .

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільну небезпеку кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2684 грн.) - 107360 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому, визначаючи такий розмір застави,слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії, так і майновий стан підозрюваного, який не працює, проте обґрунтовано причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке має високу суспільну небезпечність.

З урахуванням наведених обставин, саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного, водночас у разі її сплати стане достатнім стримуючим приписом від порушення покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Строк запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування, з моменту затримання.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 23 лютого 2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;

- утриматись від спілкування із потерпілою і свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання уповноваженому органу свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 24 лютого 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1