Справа № 461/3013/20
Провадження № 1-кп/461/141/23
УХВАЛА

08.12.2023 року, Галицький районний суд м. Львова, у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чорні Ослави, Надвірнянського району Івано-Франківської області, українця, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимимого,

за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000947 від 27.02.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 187, ч. 1 ст. 263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває зазначене кримінальне провадження.

Прокурором заявлено клопотання про застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення розміру застави.

Подане клопотання мотивував тим, що 27.02.2020 приблизно о 19 год. 00 хв., ОСОБА_4 перебуваючи в приміщенні накладу «Швидко гроші» ТзОВ «Споживчий центр», що по вул. Шпитальній, 28 у м. Львові, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння грошовими коштами, погрожуючи працівнику вказаного закладу ОСОБА_7 застосуванням до неї насильства небезпечного для її життя та здоров`я, з допомогою предмета схожого на пістолет, вчинив напад, який потерпіла реально сприйняла як небезпеку для свого життя та здоров`я, та була змушена віддати нападнику грошові кошти в сумі 18186 грн., належні ТОВ «Споживчий центр».

Таким чином, ОСОБА_4 заволодів грошовими коштами ТОВ «Споживчий центр» в сумі 18186 грн.

Крім того, ОСОБА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, місці та спосіб, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, без передбаченого законом дозволу, придбав короткоствольну гладкоствольну вогнепальну зброю, виготовлену саморобним способом зі стартово-шумового пістолета моделі «ПСШ-790», калібр 9 мм P.A., № НОМЕР_1 , який є придатний до проведення пострілів, а також 10 патронів із маркуванням на денцях гільз «Сова П-9mm РА» калібру 9 мм Р.А. та 1 патрон із маркувальними позначеннями на денці гільзи «SOBR 9 mm Р.А. калібру 9 мм Р.А., що споряджаються полімерним (гумовим) снарядом травматичної (несмертельної) дії, які відносяться до категорії бойових припасів вогнепальної зброї, та які останній зберігав та носив при собі, а 31.03.2020 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 вказані речі були вилучені.

Окрім того, прокурор вказує, що 12.10.2021 в підготовчому судовому засіданні судом прийняте рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту. Проте в призначені судом дати судових засідань, а саме 14.02.2022, 02.03.2022, 19.04.2022. 15.06.2022, 02.08.2022, 22.08.2022, 14.09.2022, 27.09.2022, 20.10.2022, 10.11.2022 обвинувачений в судові засідання не прибував, документів що підтверджують поважність причини не прибуття суду не надав.

Прокурор зазначив, що станом на день розгляду клопотання про застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Сукупність зазначених ризиків свідчить про неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання просив задовольнити.

Обвинувачений та захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували. Захисник вказав, що наведені в клопотанні ризики є необґрунтованими та не підтверджуються матеріалами кримінального провадження. Повідомив, що обвинувачений не мав змоги брати участь у судових засіданнях, оскільки у лютому 2022 року на території України було введено режим воєнного стану. Крім того, протягом 2022 року ОСОБА_4 хворів, про що повідомляв суд у відповідних клопотаннях. Додатково зазначив, що обвинувачений змінив місце свого проживання, та зараз постійно проживає у м. Києві. З урахуванням вищевикладеного, просив суд застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до переконання про необхідність задоволення клопотання прокурора, з огляду на наступне.

Ухвалами Галицького районного суду м. Львова, від 16 листопада 2022 року та 20 червня 2023 року було надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу до Галицького районного суду м. Львова для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оголошено останнього у розшук та зупинено провадження у справі на час його розшуку.

07.12.2023 року прокурор звернувся до суду про відновлення кримінального провадження у зв`язку з затриманням обвинуваченого у м. Києві та з необхідністю розгляду клопотання про застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до вимог ч. ч. 1 і 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами кримінального провадження, що на етапі досудового розслідування ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 06.04.2020 року стосовно підозрюваного ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання останнього в нічний час доби - з 22:00 години по 06:00 години наступної доби терміном на два місяці.

При застосуванні вказаного запобіжного заходу слідчий суддя врахував, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події від 27.02.2020;

-відеозаписами з камер спостереження;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

-протоколами обшуків;

-протоколом проведеного слідчого експерименту;

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

Відтак, слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри, з якою погоджується суд і на момент розгляду вказаного клопотання.

За змістом положень Глави 18 КПК України у взаємозв`язку з вимогами ст. 331 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (1); тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується (2); вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого (3); міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців (4); наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання (5); репутацію підозрюваного, обвинуваченого (6); майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (7); наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого (8); дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (9); наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (10); розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини (11); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (12) - (п. п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України).

Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення доведене існування ризиків, а саме:

-ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховування обвинуваченого від суду. Про наявність вказаного ризику свідчить те, що у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів обвинуваченому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинене ним діяння, може спонукати останнього перебуваючи на волі ухилитися (змінити місце проживання, виїзд на непідконтрольні території у т.ч. шляхом виїзду за кордон, тощо) від суду з метою уникнення покарання. Окрім того, обвинувачений з 22.06.2022 року перебував у розшуку у зв`язку з ухиленням від явки та суду та був затриманий працівниками поліції у м. Києві лише 07.12.2023 року. Не з *являючись в судові засідання( 15.06.2022 року, 02.08.2022 року, 14.09.2022 року, 27.09.2022 року), обвинувачений скеровував до суду електронні клопотання про перенесення дати розгляду у зв*язку з хворобою. При цьому, жодного оригіналу медичного документа про поважні причини відсутності суду надано не було. В судові засідання, призначені на 22.08.2022 року, 20.10.2022 року та 10.11.2022 року, обвинувачений не з*являвся, про причини не повідомляв та підтверджуючих документів про поважність причин не надавав;

- ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто незаконно впливати на потерпілу, свідка у даному кримінальному провадженні. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.

Сукупність наведених ризиків свідчать про неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій обвинуваченого, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

З урахуванням викладеного, для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_4 , дотримання розумних строків розгляду кримінально провадження, суд приходить до переконання про необхідність застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів з дня проведення судового засідання.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладені в обвинувальному акті фактичні обставини кримінального провадження, зазначення про наявність у діях обвинуваченого обставини, що пом`якшує покарання та відсутність обставин, що обтяжують покарання, суд прийшов до висновку про можливість застосування стосовно нього альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у максимальному розмірі, що передбачений п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 194, 199, 331, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора, - задовольнити частково.

Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб, тобто до 05 лютого 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу, в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 214720 гривень, та у разі внесення застави покласти на обвинуваченого строком на 60 діб наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не спілкуватися із свідком та потерпілою у кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1