Справа № 487/1738/24
Провадження № 1-кс/487/1562/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2024 року м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000267 від 13.02.2024 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Херсона, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимого, -

підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

20.02.2024 слідчий СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Окружної прокуратури м.Миколаєва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05-30 години 24.02.2022, строком на тридцять днів.

Період дії воєнного стану на території України неодноразово було продовжено, та, зокрема Законом України № 3429-ІХ від 08.11.2023, строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05-30 години 16.11.2023 на дев`яносто днів.

Будучи достеменно обізнаним, про дію в Україні правового режиму воєнного стану, 12.02.2024 приблизно о 15-10 год., ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим за скоєння корисливих злочинів проти власності, перебував біля будинку 11-б по вул.Озерній в м.Миколаєві, де побачив потерпілу ОСОБА_6 , яка мала при собі золоті сережки.

При цьому у ОСОБА_4 виник раптовий, злочинний, корисливий умисел направлений на відкрите повторне заволодіння майном потерпілої.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 зайшов за потерпілою до першого під`їзду будинку АДРЕСА_3 та потім до кабіни ліфту.

Перебуваючи у кабіні ліфту ОСОБА_4 , відкрито, повторно, шляхом ривку, заволодів належними потерпілій ОСОБА_6 сережками із золота 583 проби, вагою три грм, вартістю 5000 грн.

Після чого ОСОБА_4 , утримуючи викрадене майно при собі, з місця скоєння кримінального правопорушення (злочину) зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, тим самим спричинивши потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду у розмірі 5000 грн.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше неодноразово засуджувався за скоєння корисливмх злочинів проти власності, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор, клопотання слідчого підтримала.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 вказав, що провину визнає, у задоволенні клопотання просив відмовити та враховуючи що він має постійне місце проживання та нещодавно влаштувався на роботу, просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що 13.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000267 внесено відомості за заявою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

16.02.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, а саме у відкритому заволодінні чужим майном (грабежі), вчиненому повторно в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 186 КК України підтверджується наступними долученими до матеріалів клопотання доказами: Протоколом прийняття заяви ОСОБА_6 про вчинене кримінальне правопорушення від 12.02.2024, Протоколами допиту потерпілої ОСОБА_6 від 13.02.2024 та 16.02.2024; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілої ОСОБА_6 від 16.02.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 16.02.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 16.02.2024; Протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 16.02.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.02.2024 року; Протоколом пре5д`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 16.02.2024.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, а отже може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.

Приймаючи до уваги той факт, що ОСОБА_4 раніше неодноразово засуджувався за скоєння коримсливих злочинів проти власності, був звільнений з місць позбавлення волі лише у грудні 2023 року, існує обгрунтований ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який не одружений, не має постійного зареєстрованого місця проживання у м.Миколаєві, стабільного доходу, тобто не має соціально сталих зв`язків. Обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану. через нетривалий період часу після звільнення з місць позбавлення волі, а отже поведінка підозрюваного свідчить про його небезпечність для суспільства та небажання стати на шлях виправлення, оскільки, ОСОБА_4 після звільнення, не вжив заходів для працевлаштування та обрав для себе вчинення аналогічних корисливих злочинів як засіб існування.

Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, запобіжний захід тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор.

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн..

Покласти на ОСОБА_4 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- не відлучатися за межі м. Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання, роботи.

- утриматися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_4 діє до 16.04.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1