У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 року у кримінальному провадженні №0000110 від 18.07.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 року в рамках кримінального провадження №0000110.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 року накладено арешт у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування, у тому числі шляхом накладення заборони на проведення будь-яких будівельних робіт на ньому, здійснення будь-яких дії щодо поділу, об`єднання, зміни цільового призначення, передачі в оренду чи на іншому праві користування, проведення реєстраційних та нотаріальних дій, на земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364, площею 0.1281 га, за адресою: АДРЕСА_1 ., належну на праві власності ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 . Власник земельної ділянки у судовому засіданні під час вирішення питання про накладення арешту на майно був відсутній.

Зазначає, що підставою для накладення арешту на належну ОСОБА_6 земельну ділянку послужили доводи прокурора у кримінальному провадженні, викладені у клопотанні про накладення арешту на майно про те, що в ході опрацювання відомостей про дотримання вимог земельного законодавства в частині відчуження земельної ділянки комунальної власності по АДРЕСА_1 встановлено, що рішенням Ужгородської міської ради від 15.05.2013 за №1090, ОСОБА_7 надано дозвіл на проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :02:001:0117, площею 0,068 га.

Надалі, рішенням Ужгородської міської ради від 30.10.2018 за №1311 вирішено затвердити вартість земельної ділянки у сумі 237102,4 грн. з розрахунку 348,68 грн. за 1 кв.м. відповідно до висновку експертів від 07.06.2018 та продажу її ОСОБА_7 (земельна ділянка перебувала в оренді ОСОБА_7 з 16.04.2009).

В подальшому, 14.11.2018 між Ужгородською міською радою та ОСОБА_7 укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, відповідно до якого останній набув у власність земельну ділянку за кадастровим номером :02:001:0117, площею 0,068 га з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури, в АДРЕСА_1 .

Вказує, що ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області за результатами проведення перевірки встановлено порушення вимог ст. 134 ЗК України під час продажу земельної ділянки за кадастровим номером :02:001:0117, площею 0,068 га, а саме продаж здійснено без проведення земельних торгів (акт від 01.02.2022 за №51-ДК/81/АП1/09/01/-22.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно речові права на земельну ділянку з кадастровим номером за кадастровим номером :02:001:0117, площею 0,068 га 03.04.2023 припинено у зв`язку з об`єднанням об`єктів нерухомого майна.

Згідно з листом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 10.04.2023 №18-7-0.2-1580/2-23, відповідно до відомостей Державного земельного кадастру земельна ділянка з кадастровим номером :16:001:0364 зареєстрована 24.02.2023 у Державному земельному кадастрі на підставі Технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок з кадастровими номерами :02:001:0117 та :16:001:0274, власник ОСОБА_7 , для будівництва та обслуговування об`єктів туристичної інфраструктури та закладів громадського харчування за адресою: АДРЕСА_1 .

Новостворену земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364 площею 0,1281 га 03.04.2023 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:67143001 від 10.04.2023).

В подальшому, за договором купівлі-продажу від 12.06.2023 №509 вказану земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364 відчужено ОСОБА_6 .

Наголошує, що ні прокурор, обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту на майно, ні слідчий суддя умотивовуючи рішення про накладення арешту, не зазначили, що під час укладення договору купівлі продажу від і2.06.2023 №509, його державної реєстрації та набуття ОСОБА_6 права власності на земельну ділянку мали місце порушення вимог закону.

Матеріали справи не містять відомостей про те, що укладений ОСОБА_6 договір купівлі продажу земельної ділянки за кадастровим номером :16:001:0364 площею 0,1281 га укладений з порушенням земельного законодавства та у відповідності до вимог ЦК України є нікчемним в силу вимог закону. Договір купівлі продажу від 12.06.2023 №509 судом недійсним не визнаний та ніким не оспорювався у передбаченому за коном порядку.

За таких обставин вважає, що право власності на земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364 площею 0,1281 га ОСОБА_6 за договором купівлі продажу набуто у передбачений законом спосіб, а відтак він є добросовісним набувачем. Прокурор у кримінальному провадженні доказів зворотного суду не надав, відповідно судом такі не досліджувалися.

Також вказує, що прокурору про продаж земельної ділянки за кадастровим номером :02:001:0117 з порушенням вимог ст. 134 ЗК України було відомо ще 14.04.2022 з листа Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, кримінальне провадження, у якому судом прийнято рішення про накладення арешту на майно ОСОБА_6 , розпочато 18.07.2022 року, натомість питання про накладення арешту на майно (земельну ділянку) ініційовано тільки 08.12.2023 майже через півтора року після початку досудового розслідування за вказаним фактом, після виділення, об`єднання земельної ділянки та зміни власника.

На підставі наведеного, просить скасувати арешт, накладений ухвалою від 11 грудня 2023 року на земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364, яка придбана ОСОБА_6 за договором купівлі продажу площею 0,1281 га.

Адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав у повному обсязі та просив таке задоволити. Зауважив, що його довіритель з міською радою жодних договорів не укладав та є добросовісним набувачем. Також додав, що про порушення прокурору було відомо з 2022, натомість з клопотанням про арешт майна він звернувся після того, як його довіритель придбав земельну ділянку.

Прокурор у судовому засіданні вказав, що позиція заявника суперечить діючому законодавству та судовій практиці. Зауважив, що у межах кримінального провадження призначена земельна експертиза. Також вказав, що на його думку достатньою буде заборона на її відчуження та вчинення дій щодо її перетворення та забудови.

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 року накладено арешт у вигляді заборони відчуження, розпорядження та користування, у тому числі шляхом накладення заборони на проведення будь-яких будівельних робіт на ньому, здійснення будь-яких дії щодо поділу, об`єднання, зміни цільового призначення, передачі в оренду чи на іншому праві користування, проведення реєстраційних та нотаріальних дій, на земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364, площею 0.1281 га, за адресою: АДРЕСА_1 ., належну на праві власності ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Арешт був накладений з метою її збереження в якості речового доказу та недопущення продажу чи зміни власника.

Згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 та пояснень учасників судового засідання слідчим суддею встановлено, що згідно з листом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 10.04.2023 №18-7-0.2-1580/2-23, відповідно до відомостей Державного земельного кадастру земельна ділянка з кадастровим номером :16:001:0364 зареєстрована 24.02.2023 у Державному земельному кадастрі на підставі Технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок з кадастровими номерами :02:001:0117 та :16:001:0274, власник ОСОБА_7 , для будівництва та обслуговування об`єктів туристичної інфраструктури та закладів громадського харчування за адресою: АДРЕСА_1 .

Новостворену земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364 площею 0,1281 га 03.04.2023 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:67143001 від 10.04.2023). В подальшому, за договором купівлі-продажу від 12.06.2023 №509 вказану земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364 відчужено ОСОБА_6 .

Тобто, станом на теперішній час дійсним власником земельної ділянки за кадастровим номером :16:001:0364 є ОСОБА_6 .

Слідчий суддя приймає до уваги твердження заявника про те, що незаконність договору купівлі-продажу вищевказаної земельної ділянки, укладеного між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 від 12.06.2023 в судовому порядку не встановлена.

Так, згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.

За приписами ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 №475/97-ВР, зокрема, статтею 1 визначено: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

За нормою пункту 39 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини першої статті 1, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання стосовно того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

Слідчий суддя також бере до уваги те, що постановою слідчого від 30.01.2024 призначено судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Закарпатському відділенню Львівського НДІСЕ.

Одночасно, з огляду на положення ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що заборона розпорядження земельною ділянкою за кадастровим номером :16:001:0364, буде достатнім заходом забезпечення кримінального провадження, збереже таку в якості речового доказу, та у власника не буде можливості здійснити юридично значимі дії стосовно спірної земельної ділянки.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приймаючи до уваги те, що власником вищевказаного нерухомого майна є ОСОБА_6 , доказів оспорення законності набуття у власність земельної ділянки останнім прокурором надано не було, зважаючи на процесуальну позицію прокурора про достатність встановлення заборони на відчуження та вчинення інших юридично значимих дій із земельною ділянкою, слідчий суддя приходить до висновку про можливість скасування арешту майна в частині заборони її користування власником.

Таким чином, клопотання підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст. ст. 167, 174, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.12.2023 року на земельну ділянку за кадастровим номером :16:001:0364, площею 0.1281 га, за адресою: АДРЕСА_1 ., належну на праві власності ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , в частині заборони її користування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1