Провадження № 1-кс/201/5362/2023
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2023 року м. Дніпро
ВСТАНОВИВ:
Короткий виклад клопотання.
Позиції учасників.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, вказаних в клопотанні.
Захисник просив у задоволенні клопотання відмовити, зазначивши про неможливість погодження спільної правової позиції із своїм підзахисним з огляду на відсутність конфіденційної бесіди та на необґрунтованість підозри і недоведеність ризиків.
Встановлені слідчим суддею обставини.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.09.2022 головою так званої «громадської палати ДНР» (стосовно якого досудове розслідування триває в рамках іншого кримінального провадження) з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, направлено звернення до так званого «голови ДНР» (стосовно якого досудове розслідування проводиться в іншому кримінальному провадженні) з ініціативою проведення на тимчасово окупованій території Донецької області так званого «референдуму» з питання приєднання до Російської Федерації на правах адміністративно-територіальної одиниці РФ.
На підставі вказаного звернення, 20.09.2022 так званою «народною радою ДНР» прийнято так званий «Закон «О референдуме Донецкой народной республики по вопросу о вхождении в составе Российской Федерации на правах субъекта РФ», який підписаний так званим «головою ДНР».
Далі, згідно прийнятих так званою «Центральною виборчою комісією ДНР», нормативних актів, організовано процес проведення зазначеного «референдуму», на усій тимчасово окупованій території Донецької області та на так званих «закордонних дільницях» та території РФ, який фактично розпочався о 08 годині 00 хвилин 23.09.2022 та закінчився 27.09.2022 о18 годині 00 хвилин.
Після проведення даного референдуму, 27.09.2022 голова «ЦВК ДНР» оголосив, що за приєднання території Донецької області до РФ проголосувало 99,23 %.
Як наслідок 30.09.2022 президент РФ ініціював зустріч із так званими «головами республік», а фактично тимчасово окупованих територій Донецької, Луганської, Запорізької та Херсонської областей, у тому числі із так званим «головою ДНР», у місті Москва РФ (більш точні місце та час органом досудового розслідування не встановлено), в ході якої публічно визнав результати так званих референдумів, у тому числі на тимчасово окупованій території Донецької області.
Під час вказаної зустрічі 30.09.2022, перебуваючи у м. Москва РФ (більш точні час та місце органом досудового розслідування не встановлено), так званий «голова ДНР» та президент РФ підписали так званий «договор между Российской Федерацией и Донецкой народной республикой о принятии в Российскую Федерацию Донецкой народной республики и образовании в составе Российской Федерации новых субъектов». Таким чином на підставі Федерального закону №372-ФЗ, вказаний вище договір, 04.10.2022, було ратифіковано та підписано президентом РФ, чим введений в дію на тимчасово окупованій території Донецької області.
В подальшому, 04.10.2022, президентом РФ підписано Федеральний Конституційний закон №5-ФКЗ, яким визначено порядок формування органів державної влади так званої «Донецької народної республіки», а саме вибори в законодавчий (представницький) орган так званої «Донецької народної республіки», які проводяться в другу неділю вересня 2023 року.
До обрання у відповідності з законодавством Російської Федерації законодавчого (представницького) органу так званої «Донецькой народной республики» його повноваження здійснює так званий «Народный Совет Донецкой народной республики Парламент Донецкой народной республики», яке продовжує виконувати повноваження до формування так званого «Правительства Донецкой народной республики» тимчасово виконуючим обов`язки так званого «Главы Донецкой Народной республики» у відповідності з законодавством РФ.
Крім того, так званий «Народный совет Донецкой народной республики «Парламент Донецкой народной республики» приймає «Конституцію Донецької народної республіки», яка не може суперечити Конституції РФ.
Таким чином, «постановлением Народного совета» 30.12.2022 прийнята «Конституция Донецкой народной республики».
В подальшому, з метою проведення так званих «виборів» на тимчасово окупованій території Донецької області, так званим законодавчим (представницьким) органом 18.01.2023 прийнято закон № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці», що регламентує порядок формування, організацію діяльності та повноваження виборчкомів на підставі указу підписаного «Врио Главы» так званої «ДНР» ОСОБА_9 , який призначений президентом РФ, як «временно исполняющий обязанности Главы Донецкой Народной республики на основе предложений указанных в статье 3 настоящего Закона»
Відповідно до вказаного закону та інших раніше зазначених законодавчо правових актів, на території так званої «Донецької Народної республіки» почались формуватися, виборча комісія, територіальні, дільничні комісії.
Згідно до ст. 9 закону № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці», встановлено, що виборча комісія республіки, є державним органом так званої «Донецької народної республіки», організуючим підготовку та проведення виборів, референдумів на території «Донецької народної республіки» у відповідності з компетенцією, встановленою законом. Виборча комісія республіки діє на постійній основі і є юридичною особою. Строк повноважень виборчої комісії складає 5 років. Виборча комісія складається з 12 членів з правом вирішального голосу. Шість членів виборчої комісії республіки з правом вирішального голосу призначаються так званим «Народным советом Донецкой народной республики» шість членів комісії з правом вирішального голосу «Главой Донецькой Народной республіки».
Так, громадянин України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлюючи вищенаведені обставини, діючи умисно, будучи добровільно висунутим від федерації профспілок так званої «Донецької народної республіки» 22.02.2023 призначений наказом № 63 так званим «Врио Главы ДНР» членом виборчої комісії ДНР з правом вирішального голосу, та з того часу реалізуючи свій протиправний умисел та попередню злочинну домовленість з іншими членами виборчої комісії, розуміючи протиправність своїх дій, перебуваючи за місцем розташування так званої «Центральної виборчої комісії ДНР» за адресою: м. Донецьк, Ворошилівський район, бульвар Пушкіна, буд. №34, почав виконувати повноваження, відповідно до статті 11 закону № 430-ІІНС «Про систему виборчих комісій, комісій референдуму» в Донецькій народній республіці», згідно до яких виборча комісія:
- здійснює контроль за дотриманням виборчих прав та права на участь у референдумі громадян Російської Федерації;
- здійснює закупівлю технологічного обладнання (кабіни для голосування, ящики для голосування) для дільничних комісій, у тому числі за дорученням Центральної виборчої комісії Російської Федерації при проведенні виборів до федеральних органів державної влади, референдуму Російської Федерації; здійснює контроль за дотриманням нормативів технологічного обладнання для дільничних комісій;
- забезпечує реалізацію заходів, пов`язаних із підготовкою та проведенням виборів, референдумів, розвитком виборчої системи, впровадженням, експлуатацією та розвитком засобів автоматизації, правовим навчанням виборців, професійною підготовкою членів комісій та інших організаторів виборів, референдумів, виданням необхідної друкованої продукції;
- здійснює заходи щодо організації єдиного порядку розподілу ефірного часу та друкованої площі між зареєстрованими кандидатами, виборчими об`єднаннями для проведення передвиборчої агітації, між ініціативною групою з проведення референдуму та іншими групами учасників референдуму для проведення агітації з питань референдуму, встановлення підсумків голосування, визначення результатів виборів, референдумів , а також порядку опублікування підсумків голосування та результатів виборів, референдумів;
- здійснює заходи щодо організації фінансування підготовки та проведення виборів до органів державної влади Донецької Народної Республіки, референдуму Донецької Народної Республіки, розподіляє виділені з федерального бюджету, бюджету Донецької Народної Республіки кошти на фінансове забезпечення підготовки та проведення виборів, референдуму, контролює цільове використання зазначених коштів;
- затверджує перелік територіальних комісій;
- встановлює єдину нумерацію виборчих дільниць біля Донецької Народної Республіки;
- затверджує перелік територіальних комісій; встановлює єдину нумерацію виборчих дільниць біля Донецької Народної Республіки; надає правову, методичну, організаційно-технічну допомогу нижчим комісіям; заслуховує повідомлення органів виконавчої влади Донецької Народної Республіки та органів місцевого самоврядування з питань, пов`язаних із підготовкою та проведенням виборів до Народної Ради Донецької Народної Республіки, муніципальних виборів, референдуму Донецької Народної Республіки, місцевого референдуму;
- за дорученням Центральної виборчої комісії Російської Федерації встановлює нормативи, відповідно до яких виготовляються списки виборців, учасників референдуму та інші виборчі документи, і навіть документи, пов`язані з підготовкою та проведенням референдуму;
- розглядає скарги (заяви) на рішення та дії (бездіяльність) нижчестоящих комісій та приймає за зазначеними скаргами (заявами) мотивовані рішення;
- звертається в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією Російської Федерації, до федерального органу виконавчої влади, який здійснює функції з контролю та нагляду у сфері засобів масової інформації, масових комунікацій, інформаційних технологій та зв`язку, з поданням про припинення поширення в інформаційно-телекомунікаційних мережах, у тому числі у мережі «Інтернет», агітаційних матеріалів, виготовлених та (або) розповсюджуваних з порушенням вимог законодавства Російської Федерації про вибори та референдуми, інформації, що розповсюджується з порушенням законодавства Російської Федерації про вибори та референдуми, при проведенні виборів до органів державної влади, референдуму Донецької Народної Республіки;
- звертається в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією Російської Федерації, до федерального органу виконавчої влади, який здійснює функції з контролю та нагляду у сфері засобів масової інформації, масових комунікацій, інформаційних технологій та зв`язку, з поданням про припинення поширення в інформаційно-телекомунікаційних мережах, у тому числі у мережі «Інтернет», агітаційних матеріалів, виготовлених та (або) поширюваних з порушенням вимог законодавства Російської Федерації про вибори та референдуми, інформації, що розповсюджується з порушенням законодавства Російської Федерації про вибори та референдуми, при проведенні виборів до органів місцевого самоврядування, місцевих референдумів на підставі матеріалів, спрямованих на організацію місцевих вибори; місцевий референдум комісією;
- бере участь в організації державної системи реєстрації (обліку) виборців, учасників референдуму та у здійсненні цієї реєстрації (обліку), у формуванні та веденні регістру виборців, учасників референдуму;
- бере участь у здійсненні перевірки зведених фінансових звітів та відомостей про надходження та витрачання коштів політичних партій, контролю за джерелами та розмірами майна, одержуваного політичними партіями у вигляді вступних та членських внесків, пожертв громадян та юридичних осіб, інформування громадян про результати цих перевірок
- подає на запит виборчої комісії, яка організує підготовку та проведення виборів до органів місцевого самоврядування, місцевого референдуму, відомості про чисельність на відповідній території виборців, учасників референдуму, які є інвалідами, із зазначенням груп інвалідності;
- здійснює контроль за забезпеченням гарантій рівності політичних партій, представлених у Народній Раді Донецької Народної Республіки, під час висвітлення їхньої діяльності регіональними телеканалом та радіоканалом;
- здійснює інші повноваження відповідно до закону.
Таким чином, ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється в добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій в окупаційній адміністрації держави-агресора, створеної на тимчасово окупованій території, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Так, усвідомлюючи вищевикладені обставини, 02.03.2023, ОСОБА_7 , будучи «членом виборчої комісії днр», з правом вирішального голосу, реалізуючи свій протиправний умисел та попередню злочинну домовленість з іншими членами виборчої комісії, досудове розслідування стосовно яких здійснюється в іншому кримінальному провадженні, розуміючи протиправність своїх дій, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці на території м. Шахтарськ Донецької області, взяв участь в першому засіданні «виборчої комісії ДНР», та виконуючи свої повноваження прийняв участь в обранні «голови виборчої комісії ДНР», «заступника голови виборчої комісії ДНР» та «секретаря виборчої комісії ДНР», шляхом проведення таємного голосування.
Як наслідок, за участю ОСОБА_7 та 11 інших членів так званої «Избирательной комиссии ДНР» (досудове розслідування стосовно яких здійснюється в іншому кримінальному провадженні), організовано процес проведення зазначених «виборів», запланованих з 30.08.2023 по 10.09.2023 на усій тимчасово окупованій території Донецької області, які фактично розпочалися о 07 годині 00 хвилин 31.08.2023, та закінчились 10.09.2023 о 15 годині 00 хвилин. За результатами «виборов в народный совет Донецкой народной республики» представники «ВК ДНР» оголосили, що за партію «Единая россия» проголосовало 78,03 % виборців, а в подальшому обрано голову так званої «Донецької народної республіки» та сформовано так званий «парламент ДНР», який складається з 90 депутатів.
Таким чином ОСОБА_7 підозрюється в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території, за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Щодо обґрунтованої підозри.
Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- висновком судової портретної експертизи №387 від 26.09.2023;
- протоколами огляду мережі Інтернет;
- матеріалами, отриманими від співробітників оперативного підрозділу за результатами виконання ними доручення слідчого по кримінальному провадженню.
Таким чином, ОСОБА_7 обґрунтовано у колабораційній діяльності, тобто у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій в окупаційній адміністрації держави-агресора, створеної на тимчасово окупованій території, та участі в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території, за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_7 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Щодо належного повідомлення про підозру.
Жодного разу у призначений час громадянка України ОСОБА_10 у призначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Главою 11 КПК України визначається порядок виклику слідчим, прокурором, судовий виклик і привід.
Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Враховуючи наведені вище обставини, слідчим за погодженням з прокурором 24.09.2022, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 110, ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Таким чином 24.09.2022 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_10 набув статусу підозрюваної у вчиненні умисних дій з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України, та в участі в організації незаконного референдуму на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.
У зв`язку із тим, що виникла наявність достатніх доказів для зміни раніше повідомленої підозри та для нової підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_10 , з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, в газеті «Урядовий кур`єр», яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру ОСОБА_10 .
Щодо розшуку.
Постановою слідчого від 15 грудня 2023 року на підставі ст. 281 КПК України підозрюваного ОСОБА_7 оголошено в розшук.
Щодо ризиків.
Слідчий суддя вважає доведеними вказані ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує, що як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче орган досудового розслідування у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:
- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 в разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, в яких він підозрюється, відповідно до санкції с. 5 ст. 111-1, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої;
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;
- неприбуття на виклик до слідчого та прокурора та не повідомлення слідчому та прокурору про причини та неможливість прибути, що свідчить про те, що підозрюваний на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;
- спосіб вчинення злочину (вчинив умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території співпрацюючи з окупаційною адміністрацією, що з великою часткою ймовірності спонукатиме його до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).
Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить:
- тимчасова окупація території України - частини Донецької області, що дає йому можливість продовжувати співпрацювати з окупаційною владою, та унеможливлює реальне відбування покарання, яке може бути призначене останньому у разі його засудження за цей злочин;
- поведінка підозрюваного ОСОБА_7 , що виражається в добровільному обранні до незаконних органів влади та участі в організації та проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території за попередньою змовою групою осіб.
Щодо перебування підозрюваного на окупованій території.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» № 1207-VII від 15.04.2014 тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.
Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» м. Донецьк та Донецький район, Донецької області тимчасово окуповане з 07.04.2014.
Таким чином, факт тимчасової окупації м. Донецьк та всього Донецького району, Донецької області є загальновідомим та не потребує додаткового підтвердження Радою національної безпеки і оборони України та Президентом України, крім того він визнаний Кабінетом Міністрів України.
Той факт, що підозрюваний ОСОБА_7 перебуває на тимчасово окупованій території України, підтверджується відповідями оперативних співробітників на виконання доручень слідчого, та протоколами оглядів Інтернет - ресурсів.
Висновки.
З огляду на те, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження ті обставини, що ОСОБА_7 набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також факт того, що сукупність доказів у своєму зв`язку вказують слідчому судді на достатність підстави вважати, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території України, його оголошено у розшук, слідчим суддею встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.
Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які входять до вищевказаного переліку, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, його оголошено у розшук, всі ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що перебуваючи без запобіжного заходу, підозрюваний зможе продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України, а тому до нього може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а, отже, клопотання підлягає задоволенню.
Щодо застави.
Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.
Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
Оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які входять до переліку, перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави слідчий суддя не визначає.
Інші питання.
Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.
Визначення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, тобто визначення, таким чином строку тримання особи під вартою, здійснюється лише під час застосування щодо особи запобіжного заходу, що відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, можливе після затримання особи, а слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.
Посилання захисника на те, що він не мав конфіденційної бесіди із своїм підзахисним, що позбавляє наразі висловити спільну правову позицію, слідчим суддею не враховується, оскільки, у випадку затримання підозрюваного згідно з положеннями ч. 6 ст.193 КПК України, після його затримання і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. В такому разі до початку такого розгляду захисник має право на конфіденційну бесіду із своїм підзахисним.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.
Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.
Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.
Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору Лівобережної окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_6 .
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1