Справа № 461/6728/23
Провадження № 1-кс/461/5770/23
УХВАЛА

про продовження строку запобіжного заходу

19.10.2023 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

в с т а н о в и в :

Слідчий відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням у кримінальному провадженні № 0001892 від 01.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, погодженим прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернівці, громадянина України, українця, із середньою освітою, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей немає, працездатного, не працюючого, раніше судимого вироком Шевченківського районного суду міста Чернівці від 02.07.2010 за ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 289 КК України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , не є адвокатом і депутатом, без можливості внесення застави строком на 60 діб із утриманням його у Львівській установі виконання покарань №19.

Мотивує клопотання тим, що з урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність продовження застосовування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор та слідчий вимоги клопотання підтримали з підстав, викладених у клопотанні. Просили продовжити строк тримання під вартою.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні не заперечили проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною четвертою статті 199 КПК України визначено, що слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001892 від 01.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.07.2023, у точно невстановлений слідством час, ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , в чагарнику, на ґрунті особистих неприязних відносин із колишньою співмешканкою ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, спрямованого на позбавлення життя іншої людини, наніс останній удар ножем в грудну клітку, в результаті чого ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження, від яких померла на місці події.

01.07.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Анкетні дані підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Чернівці, громадянин України, українець, із середньою освітою, непрацюючий, раніше неодноразово судимий (згідно з інформацією УІАП ГУНП у Львівській області, востаннє ОСОБА_5 02.07.2010 засуджений за ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 189, ч. 3 ст. 289 КК України до 6 років позбавлення волі), зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , адвокатом і депутатом не являється.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:

протоколом огляду місця події від 01.07.2023 (де виявлено труп ОСОБА_8 );

протоколом огляду місця події від 01.07.2023 (де виявлено знаряддя вчинення кримінального правопорушення);

протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 01.07.2023, який повідомив про обставини затримання ОСОБА_5 неподалік місця вчинення злочину;

протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 01.07.2023, до якої того ж дня телефонував підозрюваний ОСОБА_5 та повідомив, що вбив ОСОБА_8 ;

протоколом огляду предметів від 01.07.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 01.07.2023, до якої додому 01.07.2023 прийшов підозрюваний ОСОБА_5 та повідомив, що вбив ОСОБА_8 після чого ОСОБА_11 разом із її сином ОСОБА_12 та підозрюваним пішли на місце вказане ОСОБА_5 , де виявили труп ОСОБА_8 ;

протоколом допиту потерпілої ОСОБА_13 від 01.07.2023, яка повідомила про обставини вчинення кримінального правопорушення;

протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 01.07.2023, до якого додому 01.07.2023 прийшов підозрюваний ОСОБА_5 та повідомив про вбивство ним ОСОБА_8 після чого ОСОБА_12 разом із його матір`ю ОСОБА_11 та підозрюваним пішли на місце події, де виявили труп ОСОБА_8 ;

протоколом затримання ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні злочину від 01.07.2023;

протоколом огляду предметів від 01.07.2023;

протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 01.07.2023, яка стала свідком телефонної розмови між її матір`ю ОСОБА_10 та підозрюваним ОСОБА_5 та зафіксувала розмову на відеокамеру;

протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 03.07.2023;

протокол огляду предмета від 02.08.2023;

протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 09.08.2023, який розповів про обставини вчинення кримінального правопорушення;

протоколом проведення слідчого експерименту від 09.08.2023 за участю підозрюваного ОСОБА_5 , який в ході проведення даної слідчої дії відтворив подію, що мала місце 01.07.2023;

висновком молекулярно-генетичної експертизи № 44/2023-мг від 20.07.2023;

висновком молекулярно-генетичної експертизи № 46/2023-мг від 20.07.2023;

іншими матеріалами, зібраними під час досудового розслідування кримінального провадження у їх сукупності.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому кримінальному провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 03.07.2023 щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 днів, тобто до 29.08.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 24.08.2023 строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до 01.12.2023.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 24.08.2023 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_15 продовжено до 22.10.2023 включно.

Слідчий у клопотанні зазначає, що завершити досудове розслідування кримінального провадження до вказаного строку неможливо, оскільки на даний час ще не проведено усі процесуальні дії, які неможливо було провести у зв`язку із складністю провадження.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 завершується, виникла необхідність у продовженні вищевказаного строку, оскільки ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були встановлені під час застосування до підозрюваного ОСОБА_16 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція статті якого передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що вчинене останнім із застосуванням фізичного насильства до потерпілої, вагомість та обґрунтованість наявних доказів, що свідчать про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які слугували підставою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є актуальними та не відпали, а саме:

переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_5 до втечі, а також тим, що згідно з інформацією УІАП ГУНП у Львівській області, останній перебував у державному розшуку за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. Водночас, відповідно по п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», Європейський суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину;

незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб, оскільки такі ще судом не допитані.

Вказане підтверджується і тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного вбивства.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ № 12369/86 від 26.06.1991 «Летельє проти Франції»).

Разом із тим, згідно із п. 51 вказаного вище рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини слідує, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване.

Окрім цього, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному не суперечить вимогам ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», вказаним у рішенні Європейського суду з прав людини від 09.10.2014 у справі «Чанєв проти України», оскільки в матеріалах справи існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, а підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів у відношенні до обвинуваченого чи зменшення ризиків, заявлених прокурором, на даний не встановлено;

вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, оскільки ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, відбував покарання в місцях позбавлення волі, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нового умисного злочину із застосуванням насильства до потерпілої, що вказує на схильність підозрюваного до вчинення нових злочинів.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що:

наявні докази, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні особливо тяжкого злочину, є вагомими, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку;

вік і стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 дозволяє застосування до нього запобіжного заходу, пов`язаного із позбавленням волі;

у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років;

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні правопорушення із застосуванням насильства небезпечного для життя особи, чим заподіяв смерть іншій людині, тобто усвідомлював небезпечність своїх дій.

Ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були встановлені під час застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зі спливом часу не зменшились та продовжують існувати.

За таких обставин, з урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , приходжу до висновку про необхідність продовження застосовування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи те, що інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням насильства, тому вважаю за необхідне при постановленні ухвали за наслідками розгляду даного клопотання скористатись правом не визначати розмір застави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 199 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19), в межах строку досудового розслідування, тобто до 01.12.2023 включно, без визначення розміру застави.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_17 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1