УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 570/4738/21

провадження № 51 - 612впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Рівненського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційними скаргами засудженого та прокурора на вирок Рівненського районного суду Рівненської області від 20 грудня 2023 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання голови Рівненського апеляційного суду про направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду.

Подання мотивовано тим, що в Рівненському апеляційному суді неможливо визначити суддю-доповідача для перегляду вироку суду першої інстанції, оскільки всі судді з числа суддів судової палати у кримінальних справах вже брали участь у вказаному кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про час і місце розгляду подання.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Рівненський районний суд Рівненської області вироком від 20 грудня

2023 року засудив ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 187 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 10 років.

Засуджений та прокурор указаний вирок суду першої інстанції оскаржили до Рівненського апеляційного суду.

25 січня 2024 року автоматизований розподіл справи стосовно ОСОБА_5 між суддями не відбувся через неможливість утворення складу суду.

Як убачається з подання та матеріалів кримінального провадження, на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду працює три судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Проте ці судді вже брали участь під час досудового розслідування (ухвала Рівненського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року), що унеможливлює їхню участь у перегляді вироку Рівненського районного суду Рівненської області від

20 грудня 2023 року у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 .

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів - членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У разі неможливості визначення судді - доповідача (головуючого судді) із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Наразі у Рівненському апеляційному суді для розгляду апеляційних скарг засудженого ОСОБА_5 та прокурора на вирок Рівненського районного суду Рівненської області від 20 грудня 2023 року неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

За таких обставин і з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає, що подання голови Рівненського апеляційного суду підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання голови Рівненського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження за апеляційними скаргами засудженого та прокурора на вирок Рівненського районного суду Рівненської області від

20 грудня 2023 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, направити до Волинського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3