Справа № 304/2659/23 Провадження № 1-кс/304/654/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 листопада 2023 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000252 від 19 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сімер Ужгородського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженого, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , раніше судимого,

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту,

В С Т А Н О В И В:

Повний текст ухвали оголошено учасникам провадження о 16.30 год 04 грудня 2023 року.

Слідчий слідчого відділення відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000252 від 19 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 14 вересня 2023 року близько 08.00 год, в умовах воєнного стану, перебуваючи поза місцем несення служби, діючи з прямим умислом, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, шляхом пошкодження конструктивної особливості вікна, проник в середину будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де у вітальній кімнаті з шафи під телевізору викрав мобільний телефон марки «Realmе 10», вартістю 704 гривень, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого ОСОБА_4 залишив вказане місце події та мав можливість надалі розпоряджатись викраденим телефоном, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 7046 грн. За вказаним фактом 24 жовтня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану. Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме показами потерпілої, протоколами огляду місця події, висновками експертизи. Слідчий зазначає, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених статтею ст. 177 КПК України, зокрема того, що підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення даного злочину існує ризик, що усвідомивши тяжкість покарання може переховуватись від органів досудового розслідування (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків та потерпілого, які йому знайомі (п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України); перешкоджати кримінальному провадженню (п. 4 ч. 1 ст.177 КПК України) та вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України). Існування зазначених ризиків підтверджується тим, що останній вже неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, востаннє за вироком Перечинського районного суду від 06.02.2023 за ч. 1 ст. 309 КК України. Вказаним ризикам неможливо буде запобігти без обрання підозрюваному запобіжного заходу саме у вигляді домашнього арешту, тому просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 подане клопотання підтримав повністю та просив його задовольнити, посилаючись на обставини викладені у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання слідчого заперечили та просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме у вигляді особистого зобов`язання.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 14 вересня 2023 року близько 08.00 год, в умовах воєнного стану, перебуваючи поза місцем несення служби, діючи з прямим умислом, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, шляхом пошкодження конструктивної особливості вікна, проник в середину будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де у вітальній кімнаті з шафи під телевізору викрав мобільний телефон марки «Realmе 10», вартістю 704 гривень, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого ОСОБА_4 залишив вказане місце події та мав можливість надалі розпоряджатись викраденим телефоном, чим спричинив потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 7046 грн.

Як вбачається з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 23 листопада 2022 року, 19 вересня 2023 року матеріали досудового розслідування за вказаним фактом були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000252 з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 185 КК України.

24 жовтня 2023 року підозрюваному ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується показами потерпілої, протоколами огляду місця події, висновками експертизи.

Також згідно статті 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

З врахуванням сукупності викладених висновків, а також даних про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , одружений, є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 , тобто має сталі соціальні зв`язки, за відсутності обґрунтованої впевненості в тому, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити його належної поведінки, слідчий суддя вважає, що в силу характеру діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 , наслідків, які настали внаслідок кримінального правопорушення та потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведено обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а тому в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 слід відмовити.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає, що з огляду на положення статей 177, 178, 179, 194 КПК України до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 цього Кодексу, строком до 28 січня 2024 року (включно), оскільки саме такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. 5 п. 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 179, 186, 193, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000252 від 19 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сімер Ужгородського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 28 січня 2024 року (включно).

Зобов`язати у порядку ч. 5 ст. 194 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 , слідчого судді, прокурора та суду за першою вимогою кожного разу у визначений ними час для проведення процесуальних дій; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Дата закінчення дії ухвали 28 січня 2024 року.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1