Справа №766/5975/23
н/п 1-кп/766/2136/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2023 року місто Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання про можливість призначення до судового розгляду кримінального провадження разом із клопотанням прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0001343 від 29.06.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця Одеської області, Саратського р-н, с. Старосілля, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без визначеного місця проживання, на обліку у лікаря нарколога не перебуваючого, перебуваючого на обліку у лікаря психіатра з діагнозом: «Легка розумова відсталість» не одруженого, раніше судимого, до якого були застосовані примусові заходи медичного характеру,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 та ч.4 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

В провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області 13.09.2023 року надійшло вказане кримінальне провадження № 0001343 від 29.06.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 та ч.4 ст.185 КК України.

Прокурор просить постановити ухвалу про призначення справи до судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Також прокурор подав суду клопотання про продовження запобіжного заходу щодо обвинуваченого у виді тримання під вартою посилаючись на те, що заявлені ризики, які були раніше встановлені судом щодо обвинувачених наразі не зникли та не зменшились.

Захисник та обвинувачений вважали за можливе призначити справу до розгляду по суті, проте заперечували щодо продовження дій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказуючи про те, що прокурором не надано жодних доказів в обґрунтування заявлених ризиків, з огляду на що у задоволенні клопотання просили суд відмовити.

Заслухавши позицію учасників судового засідання, дослідивши клопотання та наявні в розпорядженні суду на час розгляду клопотання матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Із врахуванням того, що справа підсудна Херсонському міському суду Херсонської області, підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінально-процесуального закону, справа підлягає призначенню до судового розгляду.

Окрім того, за змістом ч. ч. 4, 5 ст.199 КПК якими суд в силу положень ч.3 ст.315 КПК, може продовжити строк тримання під вартою, якщо прокурор доведе, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також, що є наявними обставини, які перешкоджають завершенню кримінального провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Тобто обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження. Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Розглядаючи клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення суд, відповідно до вимог ст.178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує засаду верховенства права, закріплену у ст.8 КПК України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - Суд, ЄСПЛ), яка у відповідності до вимог ч.2 зазначеної статті підлягає обов`язковому застосуванню під час кримінального провадження.

Так, у п. 219 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року (заява № 42310/04) Суд зазначив, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не можна вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу (див. рішення у справі «Єчюс проти Литви», N 34578/97, п. 93, ECHR 2000-IX).

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини. При цьому зазначено, що встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання, рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При цьому слід звернути увагу на те, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству та, КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).

Пунктом 9 рекомендацій, викладених у листі Верховного Суду «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 03.03.2022 №1/0/2-22 визначено, що при розгляді клопотань органів досудового розслідування суд використовує всі наявні документи і матеріали, зокрема й судові рішення у формі, в якій їх внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (роздруківки з Реєстру). Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.

З огляду на наведене, суд розглядає клопотання прокурора в контексті наявності чи відсутності нових обставин, які могли би змінити підстави застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу порівняно з обставинами, які існували на час обрання відповідного запобіжного заходу, а також з огляду на запровадження в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією російської федерації.

При вирішенні питання суд оцінює тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 за обвинуваченням яке йому пред`явлено, а саме те, що він обвинувачуються у вчиненні ряду умисних злочинів проти власності, за вчинення яких можливе призначення покарання до 8 років позбавлення волі

Окрім того, при прийнятті рішення суд бере до уваги особу ОСОБА_3 , який раніше неодноразово вчинював кримінальні правопорушення проти власності та стосовно якого неодноразово застосовувались примусові заходи медичного характеру.

Крім того, як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 не має міцних соціальних зв`язків, офіційно до затримання ніде не був працевлаштований, до нього раніше неодноразово застосовувались примусові заходи медичного характеру через вчинення ним умисних кримінальних правопорушень проти власності.

Вищенаведені обставини поруч із ризиком переховування від слідства та суду також свідчать про наявність ризику продовження вчинення інших кримінальних правопорушень.

Таким чином, враховуючи вищевикладене суд приходить до переконання про доведеність прокурором не зменшення ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183-184, 194, 314, 315, 316, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0001343 від 29.06.2023 стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 та ч.4 ст.185 КК України, в приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області на 21.11.2023 року о 14 год. 15 хв.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілих, свідків, відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування.

Здійснювати судовий розгляд одноособово головуючим суддею.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.01.2024 року включно що не більше ніж 60 днів з моменту прийняття рішення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою припиняє свою дію 13.01.2024 року.

Ухвала суду щодо продовження строку дії запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити захиснику, прокурору та направити у ДУ "Миколаївський слідчий ізолятор" (для виконання та вручення обвинуваченому).

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів, а особою, що перебуває під вартою, у той же строк, з моменту вручення їй копії ухвали.

СуддяОСОБА_1