У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , власника майна - ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0000264 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 436-1 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0000264 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 436-1 КК України, згідно якого просить накласти арешт на права відчуження, розпорядження та користування майном, яке вилучено у ході проведення обшуку від 20.10.2023 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «SAMSUNG», моделі «GALAXY A04e», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та системний блок марки «LENOVO», моделі «1А3», серійний № НОМЕР_3 , чорного кольору.

Клопотання надійшло на адресу суду 24.10.2023 року поштовими засобами зв`язку. Згідно відмітки на поштовому конверті клопотання здано на пошту 20.10.2023 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого управління ГУНП в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000264 від 07 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 436-1 KK України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи обізнаним про те, що 09.04.2015 року Верховною радою України було прийнято Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», згідно якого комуністичний тоталітарний режим 1917-1991 років в Україні визнається злочинним і таким, що здійснював політику державного терору, яка характеризувалася численними порушеннями прав людини у формі індивідуальних та масових вбивств, страт, смертей, депортацій, катувань, використання примусової праці та інших форм масового фізичного терору, переслідувань з етнічних, національних, релігійних, політичних, класових, соціальних та інших мотивів, заподіянням моральних і фізичних страждань під час застосування психіатричних заходів у політичних цілях, порушенням свободи совісті, думки, вираження поглядів, свободи преси та відсутністю політичного плюралізму, та у зв`язку з цим засуджується як несумісний з основоположними правами і свободами людини і громадянина. Пропаганда комуністичного тоталітарного режиму та його символіки визнається наругою над пам`яттю мільйонів жертв комуністичного тоталітарного режиму, та заборонена законом, маючи умисел на використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, у невстановленому в ході досудового розслідування місці та часі, але не пізніше 08 травня 2019 року, за допомогою невстановленого органом досудового розслідування технічного пристрою створив акаунт у соціально-орієнтованому ресурсі мережі Інтернет «Facebook», під мережевим іменем « ОСОБА_5 ».

Після цього, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи настання цих наслідків, з метою обміну інформацією з необмеженою кількістю осіб, у відкритому доступі у вказаному Інтернет ресурсі, що передбачає потенційну можливість ознайомлення з ними значної та необмеженої кількості осіб, та яка призначена для широкого публічного використання, що сприяє формуванню певної суспільної думки та містить пропаганду певних ідей, за допомогою невстановленого органом досудового розслідування технічного пристрою, у вищезазначеному соціально-орієнтованому ресурсі мережі Інтернет за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 поширив фотозображення на фоні якого зображено орден СРСР «Вітчизняна війна» («Отечественная война»), з відповідним дописом наступного змісту, пряма мова: «Полк Победы» та « ІНФОРМАЦІЯ_3 », у змісті якого наявні ознаки публічного поширення комуністичної символіки та пропаганда комуністичного тоталітарного режиму, після чого 08.05.2021 останній за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4 розмістив зображення з орденом СРСР. Вказані зображення відповідно до положень п. 1 ст.4 Закону України «Про заборону використання та пропаганди символіки комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів» від 09.04.2015 року є символікою комуністичного тоталітарного режиму та відповідно до судової мистецтвознавчої експертизи від 24.09.2023 вказані зображення містять комуністичну символіку, а саме зображення перехрещеного серпа та молоту.

В ході проведення обшуку від 20.10.2023 року, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який проводився за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: Мобільний телефон марки «SAMSUNG», моделі «GALAXY A04e», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ; системний блок марки «LENOVO», моделі «1А3», серійний № НОМЕР_3 , чорного кольору.

Прокурор зазначає, що у зв`язку із тим, що вищеперераховані речі, які були вилучені у ході проведення обшуку мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні та необхідні для проведення необхідних процесуальних дій, а тому виникає необхідність у накладенні арешту на вищевказане вилучене майно.

Майно, на яке слід накласти арешт (зокрема мобільний телефон та системний блок), належить третім особам, а тому належним суб`єктом звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт такого майна є прокурор.

Враховуючи вищенаведене та те, що підставою для вказаного арешту вважати вилучений в ході проведення обшуку мобільний телефон та системний блок, можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення, на якому збереглися сліди злочину, які можуть бути пошкодженні або знищені, а тому з метою подальшого детального огляду та фіксації слідової інформації (деформацій) на носіях інформації та судових експертиз (комп`ютерно-технічних), що неможливо без вказаних вилучених речей, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів, прокурор просив накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, зазначив, що вилучені речі були оглянуті, проте чи знята з них інформація необхідна для досудового розслідування невідомо, вказав що накладення арешту необхідне з метою збереження речових доказів та для проведення процесуальних дій.

Власник майна ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання, просив повернути мобільний телефон, зазначив, що такий необхідний йому для особистого користування, спілкування з дітьми та для спростування доказів сторони обвинувачення. Щодо накладення арешту на системний блок не заперечив.

Слідчий суддя, заслухавши учасників, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Згідно ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Слідчим суддею встановлено, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000264, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 вересня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 436-1 KK України.

З витягу з Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000264 від 07 вересня 2023 року слідує, що досудове розслідування розпочато за фактом того, що до слідчого управління ГУНП в Закарпатській області з УСБУ в Закарпатській області надійшли матеріали щодо виявленого кримінального правопорушення, згідно якого мешканець Закарпатській області займається виготовленням, поширенням комуністичної символіки та пропагандою комуністичного тоталітарного режиму.

Відповідно до протоколу огляду від 12 вересня 2023 року проведеного старшим оперуповноваженим в ОВС 1 сектору 3 відділу ГВЗНД Управління СБ України в Закарпатській області підполковником ОСОБА_6 здійснено огляд особистого профілю у соціальній мережі «Facebook» користувача під іменем « ОСОБА_7 » та зазначено, що ОСОБА_4 своїми активними діями поширює і публічно використовує символіку комуністичного тоталітарного режиму, що заборонено в Україні. При цьому, опубліковані користувачем соціальної мережі «Facebook» під іменем « ОСОБА_7 » матеріали поширені ним публічно через мережу Інтернет шляхом доведення їх до необмеженої кількості користувачів соціальної мережі «Facebook».

Згідно з висновком експерта від 03.10.2023 №24172/23-55 за результатами проведення судової мистецтвознавчої експертизи у кримінальному провадженні №0000264 - досліджувані зображення, опубліковані на сторінці в соціальній мережі «Facebook» під іменем « ОСОБА_7 » за посиланням « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 8 травня 2019, містять комуністичну символіку, а саме зображення перехрещеного серпа та молоту; досліджувані зображення, опубліковані на сторінці в соціальній мережі «Facebook» під іменем « ОСОБА_7 » за посиланням «« ІНФОРМАЦІЯ_4 » від 8 травня 2021 містять комуністичну символіку, а саме зображення перехрещеного серпа та молоту.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.10.2023 року справа № 308/17878/23 (1-кс/308/4852/23) клопотання слідчого задоволено частково, надано стороні кримінального провадження слідчим слідчої групи у кримінальному провадженні №0000264 від 07 вересня 2023 року, дозвіл на проведення обшуку житла за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , а саме квартири АДРЕСА_2 , яка на праві приватної сумісної власності належить ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , з метою відшукання та вилучення матеріалів та літератури проросійського та комуністичного характеру, спрямованої на поширення та публічне використання серед населення з метою пропагування комуністичного тоталітарного режиму та російської культури, комп`ютерної техніки, мобільних телефонів, планшетів, ноутбуків, які мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Із протоколу обшуку від 20.10.2023 року вбачається, що такий був проведений старшим слідчим в ОВС слідчого управління ГУНП в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_9 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000264 від 07 вересня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області № 308/17878/23 (1-кс/308/4852/23) від 18.10.2023 року житла за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено: Мобільний телефон марки «SAMSUNG», моделі «GALAXY A04e», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 ; Системний блок марки «LENOVO», моделі «1А3», серійний № НОМЕР_3 , чорного кольору

Постановою старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_9 від 20.10.2023 вищевказані речі, які були вилучені в ході проведення обшуку житла за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , визнані речовими доказами по кримінальному провадженні за №0000264 від 07 вересня 2023 року.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом (ч.1 ст.167 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Внесене слідчим в межах кримінального провадження за №0000264 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України клопотання про накладення арешту на майно відповідає вимогам ч.1 ст. 436-1 КПК України та подано у визначений КПК України строк.

Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив збереження речових доказів у відповідності до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України.

Речовими доказами, відповідно до ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження. Водночас наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється за попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч.1 ст. 436-1 КК України, якою передбачено відповідальність за виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, у тому числі у вигляді сувенірної продукції, публічне виконання гімнів СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік або їх фрагментів на всій території України, крім випадків, передбачених частинами другою і третьою статті 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки».

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що право власності є непорушним, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши надані сторонами докази, встановивши обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту з потребами кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, а саме на: системний блок марки «LENOVO», моделі «1А3», серійний № S4YHMD3, чорного кольору відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, зберегло на собі сліди злочинної діяльності та може містити інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Прокурор довів можливість використання зазначеного вище майна як доказу у кримінальному провадженні. Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх використання, перетворення, передачі, відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення кримінального провадження, оскільки не застосування такого заходу може призвести до настання негативних наслідків.

Доказів настання негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна для власника такого майна під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вказане майно на даному етапі кримінального провадження є виправданим і необхідним, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, а відсутність такого арешту може сприяти втраті доказів.

При цьому, слідчим суддею враховано, що відповідно до положень ч. 2 статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, після проведення певних процесуальних та слідчих дій, буде встановлена належність або неналежність вилученого майна до обставин, які підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженню, що не позбавляє права зацікавлених осіб ставити питання про скасування арешту в порядку статті 174 КПК України.

Що стосується вимог клопотання, в частині накладення арешту на мобільний телефон марки «SAMSUNG», моделі «GALAXY A04e», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , то слідчим суддею не вбачається правових підстав для арешту такого майна, з огляду на те, що прокурором не доведено його доказове значення у даному кримінальному провадженні та не обґрунтувано необхідність накладення арешту на вказане майно.

У зв`язку з наведеним клопотання в цій частині не обґрунтоване і задоволенню не підлягає.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя враховує наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, а тому клопотання прокурора слід задовольнити частково.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, яке вилучено у ході проведення обшуку від 20.10.2023 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на системний блок марки «LENOVO», моделі «1А3», серійний № S4YHMD3, чорного кольору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Мобільний телефон марки «SAMSUNG», моделі «GALAXY A04e», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 повернути власнику після здійснення слідчим чи прокурором у кримінальному провадженні №0000264 копіювання інформації, що міститься у вказаному об`єкті, але не пізніше набрання ухвалою законної сили.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1