Справа № 191/691/22
Провадження № 1-кп/191/37/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2023 року м. Синельникове

Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадженняза обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286КК України.

У судове засідання вчергове не з`явився свідок ОСОБА_7 , який був належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, про що свідчить підписана ним 19.10.2023 року розписка, про поважність причин неявки суду не повідомив.

Прокурор вважає, що необхідно оголосити перерву у судовому засіданні, у зв`язку з неявкою свідка, та заявив клопотання про забезпечення його явки шляхом приводу в наступне судове засідання та застосування до нього стягнення.

Захисник та обвинувачений вважали, що необхідно оголосити перерву у судовому засіданні та забезпечити явку свідка, проти накладення на нього стягнення заперечували..

Потерпіла підтримала думку прокурора щодо оголошення перерви у судовому засіданні, забезпечення явки свідка приводом та накладення на нього стягнення.

Суд, заслухавши думку учасників провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.65 КПК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Пунктом 1 ч.2 ст.66 КПК України визначено, що свідок зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду.

Відповідно до ст.325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, спеціаліст, перекладач або експерт, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що свідок ОСОБА_7 , будучи завчасно належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, не прибув до суду, поважність причини неприбуття суду не повідомив, поведінку свідка суд визнає такою, що перешкоджає розгляду справи та проявом неповаги до суду.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Пунктом 2 ч.2 цієї статті визначено, що заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, накладення грошового стягнення.

Згідно ч. 1 ст.139 КПК України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Частинами першою та другою ст.144 КПК України визначено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Частиною другою ст.146 КПК України визначено, що під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання.

Суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Відтак, зважаючи на вищевикладені вимоги закону, неповідомлення причини неявки свідком, суд дійшов висновку про необхідність накладення на ОСОБА_7 грошового стягнення в розмірі 1,5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4026 (чотири тисячі двадцять шість) гривень 00 коп.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідно до ст.147 КПК України, особа, на яку було накладено грошове стягнення та, яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду. Суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2131, 139, 144, 146, 314, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення за безпідставне неприбуття за викликом до суду в розмірі 1,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4026 (чотири тисячі двадцять шість) гривень 00 коп. на користь держави в особі Державної судової адміністрації України за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/21081100, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 21081100, стягувач: Державна судова адміністрація України, юридична адреса: 01021 м. Київ, вул. Липська, 18/5, код за ЄДРПОУ - 37993783.

Ухвала про накладення стягнення є виконавчим документом.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три місця з дня набрання нею законної сили.

Копію ухвали направити ОСОБА_7 для ознайомлення та виконання.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1