ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/47/24 Справа № 705/671/24 Категорія: ст. 183 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі прокурора (відеоконференція) підозрюваного (відеоконференція) захисника (відеоконференція) ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30 січня 2024 року, якою застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка, Донецької області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, такого, що офіційно не працює, зареєстрованого як внутрішньо переміщена особа в АДРЕСА_1 , без визначеного місця проживання, раніше неодноразово судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в :

30 січня 2024 року слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30 січня 2024 року клопотання слідчого задоволено та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_7 ..

Підозрюваного взято під варту із зали суду.

Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 29 березня 2024 року (включно).

Визначено ОСОБА_7 розмір застави двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 60560,00 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покладено на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися з населеного пункту, де він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_8 , подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

В апеляційній скарзі адвокат вказує, що ні слідчим, ні прокурором не було подано жодного доказу, які б доводили існування ризиків на які сторона обвинувачення вказує в клопотанні. Жодний з протоколів допитів свідків не свідчать про те, що ОСОБА_7 намагався погрожувати свідкам, переховуватися від органів досудового слідства.

Фактично всі наявні ризики, як слідчий так і суд, вважає встановленими лише на підставі тяжкості загрожуваного покарання та наявності непогашеної та не знятої судимості.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно з вимогами ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції, переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з приписом п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді зазначеного кримінального провадження відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Відповідно до ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури встановленої законом: п. с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення, або обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

У рішенні «Єлоєв проти України» Європейський суд з прав людини вказує на те, що пункт 4 статті 5 забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення «законності» позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалося затримання (також справа «Буткевічюс проти Литви»).

Разом з тим відповідно до п.175 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine) від 21 квітня 2011 р., заява № 42310/04 суд наголошує, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Із клопотання вбачається, що у провадженні СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000024 від 03.01.2024, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , будучи раніше судимим за вчинення злочинів, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив і знову вчинив новий умисний злочин.

28.11.2023 у невстановлений слідством час, ОСОБА_7 в м. Умань, Черкаської області, в період дії воєнного стану, з метою таємного викрадення чужого майна, діючи умисно і цілеспрямовано, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, правомірно перебуваючи на території домоволодіння ОСОБА_11 , що на праві власності належить його матері ОСОБА_12 , що розташоване за адресою: об`єднання садівничих товариств, буд. 998, звідки, будучи впевненим, що за ним ніхто не спостерігає, таємно повторно, викрав дриль ударний марки «Makita FR311», вартість якого згідно висновку судової товарознавчої експертизи № 282/24 становить 1460,00 грн., бензинову ланцюгову пилу марки «Світязь БП-45-18PRO», вартість якої згідно висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-24/181-ТВ становить 1510,00 грн., зварювальний апарат «Power Craft P MIG-300 mini», вартість якого згідно висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-24/181-ТВ становить 1523 грн., компресор «Forte FL-24», вартість якого згідно висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-24/181-ТВ становить 4400,00 грн., зарядний пристрій павербанк марки «Hama PD10-HD», вартість якого згідно висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/124-24/181-ТВ становить 453,00 грн., чим спричинив ОСОБА_11 матеріальну шкоду на загальну суму 9346,00 грн., після чого залишив територію товариства, а викраденим майном в подальшому розпорядився на власний розсуд.

29.01.2024 ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування підозри ОСОБА_7 за ч. 4 ст. 185 КК України слідчий посилається на: протокол прийняття заяви ОСОБА_11 про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 02.01.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 від 03.01.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17.01.2024; протокол пред`явлення особи для впізнанням за фотознімками зі свідком ОСОБА_14 від 17.01.2024; відповідь з ломбарду «Гроші ТУТ» від 05.01.2024. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.

Слідчим суддею зазначено, що на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні злочину, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

З огляду на такі обставини, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Також колегія суддів враховує, що на даний час існує ризик переховування від органів слідства та/чи суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 має не зняті на непогашені судимості, крім того в Уманському міськрайонному суді з 20.12.2023 на розгляді перебуває кримінальне провадження за ч. 4 ст. 185 КК України, рішення не прийнято, а тому є підстави вважати, що останній може втекти, з метою ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності. На переконання колегії суддів, наявні кримінальні справи щодо ОСОБА_7 ніяким чином не стримують поведінку та схильність підозрюваного до скоєння нових злочинів.

Крім того у підозрюваного відсутні міцні сталі соціальні зв`язки, він є внутрішньо переміщеною особою, фактично не має свого житла. Влітку був звільнений із місць позбавлення волі умовно-достроково, на шлях виправлення не став, знову скоїв злочин.

Доводи апеляційної скарги такі висновки не спростовують.

Слідчий суддя правильно задовольнив клопотання слідчого та застосовував відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, на думку колегії суддів, такий вид запобіжного заходу забезпечить запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 2, 3, ч. 1 ст.177 КПК України, є обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду.

Крім того, апеляційний суд також враховує суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», оскільки злочини, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 скоєні повторно проти власності інших осіб.

Отже, враховуючи викладені вище обставини, колегія суддів дійшла до переконання, що органом досудового розслідування була доведена неможливість застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_15 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання названим вище ризикам.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ні слідчим суддею, ні апеляційним судом під час апеляційного розгляду скарги, не встановлено.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначення розміру застави. Це зможе запобігти названим вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Підстав для задоволення апеляційної скарги захисника немає та ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін як законна, обґрунтована та вмотивована.

Керуючись ст.ст. 183, 194, 370, 404, 405, 407, 419, 422, КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 30 січня 2024 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави відносно ОСОБА_7 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді: