Провадження № 1-кс/643/1487/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003825 від 03.11.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 21.11.2023, у період часу з 06:47 по 08:34, під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: системний блок чорного кольору ТМ «LG» зі штрих кодом X45UC9, який було поміщено до целофанового пакету чорного кольору, опечатано паперовою биркою; жорстокий диск ТМ «SAMSUNG» SV4012H, S/N 0530JFT864392, який було поміщено до прозорого целофанового пакету, опечатано паперовою биркою; мобільний телефон XIAOMI REDMI S/N НОМЕР_1 із сім картами НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , який було поміщено до картонної коробки, опечатано паперовою биркою, шляхом заборони користування відчуження та розпорядження будь-яким особам.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, необхідне для проведення експертних досліджень, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, разом із клопотанням подав заяву у якій просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити.

Власник майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, подав заяву у якій просив розглянути клопотаня без його участі, проти його задоволення не заперечував.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

З поданого клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0003825 від 03.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.301-1 КК України, зареєстрованого за матеріалами з УПК в Харківській області про те, що громадянин на ім`я ОСОБА_5 на території Салтівського району м. Харкова одержує доступу до дитячої порнографії з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем без мети збуту чи розповсюдження.

Слідчим суддею Московського районного суду м. Харкова 15.11.2023 задоволено клопотання слідчого про надання дозволу на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 де мешкає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою відшукання та вилучення: ноутбуків, планшетів, мобільних телефонів, роутерів, системних блоків, будь-яких носіїв інформації (флешки, диски), чорнових записів.

На підставі ухвали слідчого судді, у період часу з 06:47 по 08:34 21.11.2023 проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 під час якого було виявлено та вилучено майно, яке є предметом даного клопотання.

Вилучене майно постановою слідчого від 21.11.2023 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0003825 від 03.11.2023.

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна здійснено на підставі ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 21.11.2023 у період часу з 06:47 по 08:34 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: системний блок чорного кольору ТМ «LG» зі штрих кодом X45UC9, який було поміщено до целофанового пакету чорного кольору, опечатано паперовою биркою; жорстокий диск ТМ «SAMSUNG» SV4012H, S/N 0530JFT864392, який було поміщено до прозорого целофанового пакету, опечатано паперовою биркою; мобільний телефон XIAOMI REDMI S/N НОМЕР_1 із сім картами НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , який було поміщено до картонної коробки, опечатано паперовою биркою, шляхом заборони користування відчуження та розпорядження будь-яким особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1