Чортківський районний суд Тернопільської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2023 року Справа № 608/2575/23

Номер провадження1-кс/608/1220/2023

Слідчий суддя Чортківського районного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , з повною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке 11 жовтня 2023 року внесено в ЄРДР за № 0000654, В С Т А Н О В И В:

Заступник начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Заліщицького відділення Бучацької окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 посилаючись на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. Указом Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» останній продовжено з 05 год. 30 хв. 18.08.2023 строком на 90 діб.

В клопотанні вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.10.2023, біля 21 год. 00 хв., ОСОБА_5 , під час дії воєнного стану в Україні, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_7 , з корисливих мотивів та з метою незаконного особистого збагачення, без дозволу потерпілого ОСОБА_8 та всупереч його волі, усвідомлюючи протиправність своїх дій, не помічаючи ніяких осіб, які б перебували неподалік та спостерігали за ними, шляхом підбору ключа до вхідних дверей, таємно проникли у приміщення будинку за адресою: АДРЕСА_2 . У подальшому продовжуючи реалізацію злочинного наміру, ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, перебуваючи у приміщенні гардеробної кімнати даного будинку, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання негативних наслідків, таємно скоїли крадіжку дорожньої сумки та металевого сейфа в якому знаходились ювелірні вироби, а саме: колекційні монети із дорогоцінних металів у кількості 13 (тринадцять) штук, 1 (одну) прямокутну монету із гравіюванням ОСОБА_9 та Ісуса Христа. Далі із дерев`яної шкатулки, що знаходилась у приміщенні спальної кімнати даного будинку ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 , вчинили крадіжку золотих виробів, а саме: золотих каблучок у кількості 6 (шість) штук, 3 (трьох) пар золотих сережок, 2 (двох) золотих ланцюжків, після чого із приміщення гостьової кімнати даного будинку, за аналогічних обставин, останні скоїли крадіжку грошових коштів у сумі 10000 тис. грн. та 250 євро.

В результаті вищевказаних протиправних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_8 , була спричинена матеріальна шкода на суму 300 000 тисяч гривень. Таким чином, вважає заступник начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, в умовах воєнного стану, поєднаній з проникненням у житло.

11 жовтня 2023 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

12 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , вказує заступник начальника СВ ОСОБА_4 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Чеботарі проти Молдови" (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13.11.2007) зазначено, що за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 п.175 зазначено, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Під час досудового розслідування вказує заступник начальника СВ ОСОБА_4 , зібрано ряд доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, в умовах воєнного стану, поєднаній з проникненням у житло, а саме: Протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.10.2023 року; Протоколом огляду місця події від 11.10.2023 року, в ході якого виявлено та вилучено сліди кримінального правопорушення; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.10.2023 року у якому він повідомив про обставини вчинення крадіжки та речі, які у нього були викрадені; Протоколом огляду автомобіля Skoda Fabia р.н. НОМЕР_1 від 11.10.2023, в ході якого виявлено викрадене майно, а саме грошові кошти, ювелірні вироби, колекційні монети; Протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_7 від 11.10.2023; Протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 11.10.2023; Іншими матеріалами кримінального провадження;

За таких обставин, вказує заступник начальника СВ ОСОБА_4 , оголошення підозри ОСОБА_5 , та обрання запобіжного заходу щодо нього не будуть суперечити нормам Конституції України, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та нормам КПК України зокрема регламентовані статтею 184 КПК України регламентовані загальні вимоги до клопотань слідчих, прокурорів про застосування запобіжного заходу, в тому числі у вигляді тримання під вартою. З матеріалів досудового розслідування вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України , а саме:

?Передбаченого у п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, переховуватися від органів досудового розслідування або суду, оскільки стосовно ОСОБА_5 у разі доведення його вини, може буди призначено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатньо підстав вважати, що він з метою уникнення покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду.

?Передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України, незаконно впливати на свідків, потерпілого, оскільки перебуваючи на волі, та через загрозу можливого покарання за вчинення вище зазначеного злочину у вигляді позбавлення волі, буде мати реальні можливості незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні та співучасника ОСОБА_7

?Передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу, щодо ОСОБА_5 , заступник начальника СВ ОСОБА_4 покладається на необхідність запобігання подальшим спробам скоювати інші правопорушення, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Як зазначено у п.58 рішення ЄСПЛ у справі «Becciev v. Moldova» від 04.10.2005 (Бекчієв проти Молдови), ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

У зв`язку із наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та встановлених достатніми доказами ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, є підстави обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заступник начальника СВ ОСОБА_4 вважає, що обрання менш суворого запобіжного заходу, а ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам.

Крім того, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і у випадку доведення його вини у скоєнні даного кримінального правопорушення існує велика імовірність призначення найсуворішого виду кримінального покарання у вигляді позбавлення волі, а тому є достатні підстави вважати, що підозрюваний, з метою уникнення відповідальності за скоєне, буде намагатися переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Обрання менш суворих запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 , в міру тяжкості покарання, яке йому загрожує (позбавлення волі від 5-ти до 8-ми років), віку (не є особою похилого віку), способу життя, не зможе дотриматись належної процесуальної поведінки у випадку обрання щодо нього менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою.

Санкція статті, за якою в даний час кваліфікуються протиправні дії ОСОБА_5 , дає можливість застосувати до нього найсуворіший запобіжний захід, оскільки згідно п.4 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою можна обрати до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вислухавши заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_3 , які клопотання підтримують в повному обсязі, просять його задоволити, вважають, що обрання менш суворого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти вище вказаним ризикам; підозрюваного та його захисника, які просять застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місце проживання підозрюваного в нічну пору доби, а у випадку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосувати заставу у мінімальному розмірі, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається заступник начальника СВ та прокурор у клопотанні, дають достатньо підстав для його задоволення, з наступних мотивів.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження № 0000654 від 11.10.2023 року вбачається, що 10.10.2023 року близько 21.00 години ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в умовах дії воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», шляхом підбору ключа проникли у приміщення будинку ОСОБА_8 ,1967 р.н.,що за адресою: АДРЕСА_2 , звідки таємно викрали сейф, ювелірні вироби та грошові кошти, чим завдали потерпілому матеріальної шкоди.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах, в умовах воєнного стану, поєднаній з проникненням у житло.

11 жовтня 2023 року, о 14 годині 30 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .

12.10.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13.10.2023 року підозрюваному та захиснику було вручено копію письмового клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з додатками.

Підставою застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 в кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України, слідчий суддя виходить з положень Кримінального процесуального кодексу України, яким визначено, що про обґрунтованість підозри можуть свідчити оформлені належним чином протоколи слідчих (розшукових) дій, долучені до матеріалів кримінального провадження та інші докази, а також предмети та документи, які є речовими доказами, висновки експертів, тощо.

Так, заступником начальника СВ ОСОБА_4 на виконання вимог п. 3 ч. 1 ст. 184 КПК України в обґрунтування підозри ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України надано наступні докази: Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.10.2023 року; Протоколом огляду місця події від 11.10.2023 року, в ході якого виявлено та вилучено сліди кримінального правопорушення; Протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 11.10.2023 року, у якому він повідомив про обставини вчинення крадіжки та речі, які у нього були викрадені; Протокол огляду автомобіля Skoda Fabia р.н. НОМЕР_1 від 11.10.2023, в ході якого виявлено викрадене майно, а саме: грошові кошти, ювелірні вироби, колекційні монети; Протокол затримання підозрюваного ОСОБА_7 від 11.10.2023; Протокол затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 11.10.2023; інші матеріалами кримінального провадження.

Вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення доведена в судовому засіданні заступником начальника СВ та прокурором та сумнівів у слідчого судді щодо їх достатності, не викликає.

При цьому, слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, у відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Отже, під час розгляду клопотання встановлено, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог ст.ст. 177, 178 Кримінального процесуального кодексу України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою - є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним умов застосування запобіжних заходів, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Заступник начальника СВ ОСОБА_4 в клопотанні про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання підозрюваного під вартою посилається на існування ризику переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Існування вказаного ризику підтверджується тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який є тяжким злочином, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 років.

Вказана обставина свідчить про те, що ОСОБА_5 усвідомлює негативні юридичні наслідки за вчинене ним діяння, які можуть полягати у засудженні його до покарання, відбування якого здійснюється в умовах ізоляції від суспільства.

Також заступник начальника СВ зазначив про ризик незаконно впливати на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Вказаний ризик підтверджується характером вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_5 , який може впливати на потерпілого, свідків, з метою схилити їх змінити покази, в подальшому змінити свої покази у ході досудового розслідування, для уникнення або мінімізації можливої кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину.

Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п.5 ч.1 ст.177 КПК України), доведена повністю, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальне правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України, у групі з іншою особою, раніше судимою за ч. 3 ст. 186 КК України, на у нього не буде ніяких вагомих перешкод не піддатись спокусі вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, слідчий суддя враховує позитивну характеристику на підозрюваного, наявність зареєстрованого місця проживання, наявність цілої низки дипломів за успіхи в спорті, однак вказане не свідчить поза розумним сумнівом про наявність міцних соціальних зв`язків особи та те, що інші більш м`які запобіжні заходить зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного на даній стадії досудового розслідування.

Отже, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що дійсно існують певні ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Отже, слідчий суддя повинен з`ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Проте, слідчий суддя, враховуючи вищенаведені обставини, не знаходить можливості застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, як про це просить захисник та підозрюваний, ніж тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, які були встановлені в ході судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 Кодексу слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Застава судом визначається в розмірі, визначеному ч. 5 ст. 182 КПК України.

Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , визначені цими правовими нормами обов`язки.

В зв`язку з наведеним, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_4 - задоволити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) діб.

Визначити розмір застави у межах тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 80520 (вісімдесять тисяч п`ятсот двадцять) гривень в національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним ОСОБА_5 , так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Тернопільській області.

Підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що він звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної в даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання його під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно здійснює розпорядження про звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, прокурора та суд.

З моменту звільнення з-під варти в зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали становить 60 діб і закінчується о 14 годині 30 хвилин 09 грудня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в Тернопільський апеляційний суд протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Суддя: (підпис)

Копія вірна

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах кримінального провадження № 0000654 від 11 жовтня 2023 року.

Ухвала набрала законної сили " " ___________________ року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано " " ___________________ року.

Секретар: