У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на рішення дізнавача СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, яке внесене 08.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 за ч.1 ст.337 КК України-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває вищевказана скарга начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, яке внесене 08.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 Кримінального кодексу України.

Скарга мотивована тим, дізнавачем при винесенні постанови про закриття кримінального провадження від 24.12.2023 неповно та поверхнево досліджено обставини справи, не здійснено жодних заходів щодо збирання доказової бази та відсутній будь який аналіз норм чинного законодавства України щодо ведення військового обліку військовозобов`язаних. Оскаржувана постанова містить посилання на норми законодавства без чіткого викладу обставин та застосування щодо них відповідних норм права.

В судове засідання особа, яка подала скаргу, не з`явилась. Від представника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 через канцелярію суду надійшла заява про розгляд скарги без його участі. Вимоги, зазначені в скарзі підтримує в повному обсязі. Не заперечує проти розгляду скарги без участі особи, що винесла оскаржувану постанову.

Дізнавач, рішення якого оскаржується, у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду був завчасно і належним чином повідомлений. Відповідно до приписів ч. 3 ст. 306 КПК України, його неявка не є перешкодою для розгляду скарги. Через канцелярію суду надав матеріали кримінального провадження №0001289.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши та оцінивши матеріали поданої скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як встановлено слідчим суддею, сектором дізнання Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводилося досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 від 08.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 Кримінального кодексу України.

З матеріалів кримінального провадження №0001289 від 08.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 Кримінального кодексу України слідчим суддею встановлено наступне.

07.12.2023 на підставі повідомлення працівників РТЦК та СП від 07.12.2023 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 КК України та розпочато досудове розслідування.

Згідно повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , відмовився від проходження військово-лікарської комісії для визначення ступеня його придатності до проходження військової служби. Згідно вищенаведеного, уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 було зроблено висновок про наявність в діях ОСОБА_6 ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 337 КК України.

В ході досудового розслідування дізнавачем було встановлено, що 07.12.2023 працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 було надано направлення гр. ОСОБА_6 на військово-лікарську комісію для визначення ступеня його придатності до проходження військової служби, однак останній відмовився від її проходження, що підтверджується актом фіксації факту відмови від ВЛК від 07.12.2023.

Цього ж дня працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 було доведено до ОСОБА_6 про правила військового обліку та кримінальну відповідальність за ухилення призовника, військовозобов`язаного резервіста від військового обліку після попередження, зробленого відповідним керівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки (ст.337 КК України), ухилення від призову на військову службу під час загальної мобілізації, на підставі указу Президента України №65/2022 від 24.02.2022 «Про загальну мобілізацію», а також ознайомлено з порядком проходження військової служби.

07 грудня 2023 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 було доведено до гр. ОСОБА_6 для ознайомлення та підпису попередження про правові наслідки, які можуть бути застосовані згідно зі ст.337 Кримінального кодексу України за ухилення особи від військового обліку, що підтверджується попередженням про ст.337 ККУ.

Незважаючи на надані працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 роз`яснення та зроблене начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 попередження, гр. ОСОБА_6 повторно відмовився від проходження військово-лікарської комісії для визначення ступеня його придатності до проходження військової служби.

24.12.2023 дізнавачем СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_6 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 КК України, на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Постанова мотивована тим, що у ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні не встановлено ознак складу вказаного кримінального правопорушення.

Об?єктивна сторона виражається в бездіяльності - ухиленні від військового обліку, тобто в невиконанні обов?язку дотримуватися правил військового обліку. Метою такого ухилення можуть бути ухилення від призову на строкову військову службу, військову службу по мобілізації, проходження ВЛК або вручення повістки тощо.

Обов?язковою умовою ухилення є нез?явлення військовозобов?язаного після попередження, зробленого відповідним військовим комісаріатом. Однак, працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 не надано належних і допустимих доказів дотримання даної процедури щодо виклику гр. ОСОБА_6 .

Згідно статті 337 КК України, встановлено, що військовозобов?язані після прибуття на нове місце проживання зобов?язані у семиденний строк стати на військовий облік. Для постановки на військовий облік усі військовозобов?язані повинні у семиденний строк прибути до районних (міських) військових комісаріатів за місцем постійного або фактичного проживання. Невиконання цього обов?язку після попередження, зробленого відповідним військовим комісаріатом, протягом терміну, необхідного для проїзду до військового комісаріату, містить закінчений склад злочину у першій його формі, незалежно від того, чи притягувався військовозобов?язаний до адміністративної відповідальності за раніше вчинене ухилення від військового обліку.

Інше порушення військовозобов?язаним правил військового обліку, крім безпосереднього ухилення від військового обліку (скажімо, нез?явлення військовозобов?язаного до воєнного комісаріату без поважних причин за викликом, якщо такий виклик не стосується обов?язку стати на військовий облік або пройти навчальні (перевірні) чи спеціальні збори, або ухилення від подання в орган військового обліку відомостей про зміну їх сімейного стану, стану здоров?я, адреси місця проживання (перебування), освіти, місця роботи і посади, навіть і з метою унеможливити таким шляхом наступний виклик на навчальні (чи перевірні) або спеціальні збори), у т. ч. повторне, на думку дізнавача, тягне адміністративну відповідальність за ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Процесуальна можливість оскарження рішень слідчого та прокурора про закриття кримінального провадження регламентована пунктами 3, 4 ч. 1 ст. 303 КПК України, при цьому суб`єктами оскарження відповідного рішення слідчого є заявник, потерпілий, його представник, законний представник, а прокурора заявник, потерпілий, його представник, законний представник, підозрюваний, його захисник чи законний представник.

Положення ч. 2 ст. 9 КПК України встановлюють, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, а тому рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Отже, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що його виключають. А тому прийняття рішення про його закриття можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження й оцінки слідчим доказів у сукупності.

Згідно з ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулась з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України).

На слідчого суддю відповідно до вимог КПК України покладено обов`язок здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, зобов`язаний перевірити законність прийнятої слідчим постанови. Зокрема, якщо слідчим закрито провадження за відсутністю в діях особи складу злочину, то слідчий суддя має звернути увагу на те, чи містить постанова детальний виклад обставин, за яких заявник вважав, що особою (особами) вчинено злочин, а у разі, якщо особі (особам) ставилося у вину декілька протиправних діянь, які підпадають під ознаки різних статей кримінального закону, то чи містить постанова висновки слідчого щодо відсутності вини особи (осіб) у вчиненні кожного з них.

Таким чином, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин кримінального провадження, безпосереднього дослідження та оцінки слідчим доказів, які стосуються цього провадження в сукупності.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних права є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування… має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини… або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

За змістом п. п. 1,2,4 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження.

За загальним правилом, визначеним в ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається на слідчого, прокурора.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого, прокурора повинна містити відомості про зміст обставин, які стали підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтованості та посилання на положення КПК.

Як вбачається із оскаржуваної постанови, слідчим при закритті кримінального провадження не виконані зазначені вимоги закону.

Вищевказана постанова дізнавача про закриття кримінального провадження в розумінні ст. 110 КПК України, на думку слідчого судді є необґрунтованою, зокрема, вона містить лише перелік норм КПК України без дослідження дійсних обставин справи. Матеріали кримінального провадження не містять інформації про проведення всіх необхідних слідчих та процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні. Дізнавачем не було з`ясовано, яким чином було вчинено кримінальне правопорушення та при яких обставинах тощо.

З огляду на вищенаведене слідчий суддя дійшов висновку, що, постанова дізнавача про закриття кримінального провадження є передчасною та підлягає скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 110,303,306-307,309-310 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 на рішення дізнавача СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження, яке внесене 08.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 за ч.1 ст.337 КК України, задовольнити.

Постанову про закриття кримінального провадження від 24.12.2023, винесену дізнавачем СД Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесене 08.12.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001289 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.337 Кримінального кодексу України скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1