УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000143 від 19.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 362 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся до суду з клопотання, в якому зазначено, що Департаментом містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради ОСОБА_4 видано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію будинку за адресою: м. Житомир, проїзд Скорульського, 8, що затверджений наказом Департаменту №89-1/18 від 18.12.2018.

У вказаних умовах та обмеженнях зазначено, що відповідно до Історико-архітектурного опорного плану м. Житомира, затвердженого у складі Генерального плану м. Житомира, в межах комплексної охоронної зони центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва - 12 м.

Відповідно до Історико-архітектурного плану м. Житомира, затвердженого Наказом Міністерства культури України від 21.01.2016 №18 в межах зони суворого регулювання забудови центральної частини міста визначено обмеження висотності об`єктів будівництва 15 м.

Для здійснення реконструкції обов`язковим являється отримання висновку Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради на проект будівництва, погодження даного проекту Міністерством культури України.

У то й же час встановлено, що відповідно до поданого ОСОБА_4 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) №ЖТ 82 від 29.05.2020, ОСОБА_4 поінформовано про реконструкцію будинку по АДРЕСА_1 , поверховість будинку 2 поверхи. Однак вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки без відповідної дозвільної документації здійснено будівництво 4 поверхів.

Крім того встановлено, 15.09.2023 державним реєстратором Червоненської селищної ради Житомирської області ОСОБА_5 внесені відомості про право власності на закінчений будівництвом об`єкт житловий будинок загальною площею 1664,3 м. кв., житловою площею 170 м. кв.

Державна реєстрація нерухомого майна проведена на підставі договору купівлі-продажу №16023 від 18.12.2010, довідки про технічні показники об`єкта №1578 від 21.08.2023.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради не реєструвало документів, щодо прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а такі дані Єдиної електронної системи у сфері будівництва не містять такої інформації.

Таким чином вбачається, що державним реєстратором здійснено безпідставну державну реєстрацію права власності нерухомого майна закінчений будівництвом об`єкт житловий будинок загальною площею 1664,3 м. кв., житловою площею 170 м. кв. за ОСОБА_4 , за відсутності відомостей про прийняття його в експлуатацію.

За таких обставин вказаний об`єкт нерухомого майна, відіграє важливу роль як речовий доказу у кримінальному провадженні, оскільки право власності на останній набуто внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим відповідно до вимог ст. 98 КПК України, постановою прокурора від 20.10.2023 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000143.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Встановлено, що слідчим відділом Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000143 від 19.10.2023 щодо можливих неправомірних дій державного реєстратора Червоненської селищної ради Житомирської області який 15.09.2023, вступивши у попередню змову з власником будівлі, здійснив реєстрацію права власності за відсутності відомостей про прийняття в експлуатацію житлового будинку по АДРЕСА_1 чим здійснив несанкціоновані дії з інформацією, яка обробляється в автоматизованих системах (Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України..

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна житловий будинок що за адресою АДРЕСА_1 із забороною вчинення дій щодо передачі, продажу, дарування, реєстрації, перереєстрації або у будь-який інший спосіб відчуження, або дій пов`язаних з розпорядженням таким об`єктом нерухомого майна, в тому числі суб`єктами державної реєстрації прав власності.

Виконання ухвали покласти на прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 Перекупка