Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/292/24

Номер провадження: 1-кс/511/68/24

22.01.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Широка Балка Біляївського району Одеської області, фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що в період дії воєнного стану, а саме: 6 грудня 2023 року, у денний час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 прибула до ОСОБА_6 та її співмешканця ОСОБА_7 , які проживають за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення спільного дозвілля вони розпивали спиртні напої та в подальшому, того ж дня, у вечірній час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, ОСОБА_5 помітила в кімнаті на дивані гаманець з леопардовим принтом, який належить ОСОБА_6 , після чого у ОСОБА_5 виник протиправний корисливий злочинний намір, який направлений на таємне викрадення чужого майна.

Далі, у той самий день, у вечірній час, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим, будучи з дозволу володільців домоволодіння у приміщенні спальні будинку за адресою: АДРЕСА_2 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді неправомірного заволодінням чужим майном, діючи умисно, з корисливого мотиву та метою незаконного покращення свого матеріального стану за рахунок чужого майна, скориставшись тим, що ОСОБА_6 та її співмешканець ОСОБА_7 за її діями не спостерігали, таємно, сівши на диван, взяла гаманець та здійснила з нього крадіжку грошових коштів в сумі 3300 гривень, які належать ОСОБА_7 , поклавши грошові кошти до лівої кишені куртки, в яку остання була одягнена, а гаманець заховала в духову шафу в приміщенні кухні за місцем мекання ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_5 , з місця скоєння злочину зникла та розпорядилась викраденими грошовими коштами на власний розсуд.

В подальшому, 18 січня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 185 КК України (крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану).

Підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах та підтверджується, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 03.01.2024; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_6 від 03.01.2024; протоколом додаткового огляду місця події від 03.01.2024; протоколом огляду предмету від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 03.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 11.01.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.01.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Разом з тим, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, підозрювана може почати незаконно впливати на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні, адже на даний час досудове розслідування триває; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, не з`являтись до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Для запобігання встановленим ризикам, сторона обвинувачення вважає необхідним застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на неї обов`язки, передбачені диспозицією статті 194 КПК України.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрювана не заперечувала проти задоволення вказаного клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000004 від 2 січня 2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини 2 статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина перша статті 179 КПК України рагламентує, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Під час розгляду клопотання, слідчий суддя прийшла до висновку, що стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрювану з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, що підозрювана може почати незаконно впливати на свідків, потерпілого в даному кримінальному провадженні, адже на даний час досудове розслідування не завершено; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, не з`являтись до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого є обгрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

При цьому, відповідно до пункту 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів, експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строків досудового розслідування, тобто до 18 березня 2024 року (включно), з покладенням на неї наступних обов`язків:

-прибувати до слідчого та суду за першою вимогою;

-не відлучатись за межі смт Лиманське Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкуватись зі свідками, потерпілим по даному кримінальному провадженню.

Підозрюваній письмово під розпис повідомити про покладені на неї обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий (частина 3 статті 179 КПК України).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1