Справа № 646/3535/23
№ провадження 1-кс/646/1166/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.09.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.07.2023,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій зазначив, що 06.07.2023 заявник звернувся до уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури із заявою про вчинення, на думку заявника, кримінальних правопорушень приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , приватним виконавцем ОСОБА_5 та невідомими працівниками відділення №10020/0525 «Ощадбанк» в м. Первомайськ Харківської області, відповідальність за які передбачена ст.28, ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 135, ч. 3 ст. 161, ч. 4 ст. 190, ст. 442 КК України. Однак, заява від 06.07.2023 у порушення ст. 214 КПК України не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У зв`язку з чим просить зобов`язати посадових осіб прокуратури Харківської області внести зазначені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, про дату, час, місце судового засідання повідомлялась належним чином, у вимогах скарги просила розгляд проводити за її відсутності.

З врахуванням того, що для розгляду вказаної категорії скарг встановлено скорочені терміни, а особа, яка подала скаргу до суду не з`являлась, тому з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути скаргу у відсутність скаржника.

У судове засідання прокурор не прибув, звернувся з заявою про розгляд скарги без його участі, заперечував проти задоволення скарги, у зв`язку з її необґрунтованістю та безпідставністю.

Вивчивши матеріали скарги слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що 06.07.2023 заявник звернувся до Харківської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінальних правопорушень. Однак, уповноваженими особами Харківської обласної прокуратури заява від 06.07.2023 не внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

28.09.2023 через канцелярію суду надійшла відповідь з Харківської обласної прокуратури, в якій зазначено, що звернення ОСОБА_3 надійшло до Харківської обласної прокуратури 06.07.2023. Вказане звернення 07.07.2023 направлено для організації перевірки до Лозівської окружної прокуратури Харківської області, яка в свою чергу спрямувала для розгляду до ВП № 1 Лозівського РВП в Харківській області.

За результатом опрацювання звернення ОСОБА_3 , працівниками ВП № 1 Лозівського РВП в Харківській області підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено, про що повідомлено заявницю.

Крім того, встановлено, що у Первомайському міськрайонному суді Харківської області перебувала на розгляді справа № 632/2159/21 за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного Товариства «Банк Форвард», третьої особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , приватний виконавець округу міста Києва ОСОБА_7 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню. За результатами розгляду даної цивільної справи, 17.01.2022 судом задоволені позовні вимоги заявниці.

З приводу реєстрації кримінального провадження щодо незаконних дій нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 та приватного виконавця ОСОБА_8 повідомлено ОСОБА_3 , що на цей час відсутні достатні дані, які б достовірно підтверджували наявність ознак кримінального правопорушення, що охоплюється поняттям злочину, визначеним ст. 11 КК України, та у відповідності до вимог ст. 214 КПК України підстав для реєстрації відповідних даних у ЄРДР немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про прокуратуру» рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу можуть бути оскаржені виключно в порядку, встановленому КПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 45 Закону України «Про прокуратуру» право на звернення до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження стосовно прокурорів, із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти.

Частиною 1 статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч.4 ст. 214 КПК України).

Згідно з ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Статтею 11 КК України надано визначення злочину як передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

При цьому відповідно до статей 2, 214 КПК України у заяві про вчинення злочину мають бути зазначені об`єктивні дані, які свідчать про ознаки злочину.

У контексті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд покликаний убачати, що приховано за зовнішньою стороною справи, та досліджувати реалії розглядуваної справи («Девеер проти Бельгії» від 27 лютого 1980 року).

Таким чином, системний аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинні вноситись ті заяви та повідомлення, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Тобто підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), суб`єктивна та об`єктивна сторони злочину.

Особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення. Заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність.

Вбачається необхідним зазначити, що хоча на етапі подання заяви стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину, разом з тим відомості, наведені в заяві мають об`єктивно свідчити про кримінальне правопорушення й давати можливість здійснити попередню кваліфікацію можливого злочину.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 в справі № 818/15/18, за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також, Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив на тому, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Заявник у своїй скарзі виклав аргументи щодо бездіяльності Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР. Однак, фактично подана заява від 06.07.2023 до Харківської обласної прокуратури за своїм змістом та суттю не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить жодних даних про вчинення приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , приватним виконавцем ОСОБА_5 та невідомими працівниками відділення №10020/0525 «Ощадбанк» в м. Первомайськ Харківської області, кримінальних правопорушень відповідальність за які передбачена ст.28, ч. 2 ст. 127, ч. 3 ст. 135, ч. 3 ст. 161, ч. 4 ст. 190, ст. 442 КК України, за викладених заявником обставин.

Отже, зміст заяви зводиться лише до незгоди заявника з процесуальними діями (бездіяльністю) посадових осіб Харківської обласної прокуратури проте, така незгода не є підставою для реєстрації заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя враховує й усталену практику Європейського суду з прав людини, висновки якого з цього приводу відображені, зокрема, в рішенні по справі «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74-75, рішення від 7 грудня 2006 року), відповідно до якого сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально-правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Так, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. The United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Зважаючи на викладене, скарга ОСОБА_3 є необґрунтованою та безпідставною, а відтак слідчий суддя вважає за необхідне в її задоволенні відмовити.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 06.07.2023, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1