Справа № 357/811/24
У Х В А Л А

23.01.2024 м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши під час відкритого підготовчого судового засідання в залі суду № 2 в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у кримінальному провадженні № 0002078, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.12.2024 за обвинувальним актом за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Біла Церква Київської області, учениці 12 класу Білоцерківського ліцею-гімназії з інституційною формою навчання № 1 Білоцерківської міської ради Київської області, незаміжньої, утриманців не має, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.309 КК України,

клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям,

сторони кримінального провадження: прокурор Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 , обвинувачена ОСОБА_3 , захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_4 ,

У С Т А Н О В И В:

Так, статтею 12 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» (далі по тексту Закон), якою передбачено, що обіг наркотичних засобів, психотропних речовин, включених до таблиці I «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770 (далі по тексту Перелік), в тому числі «PVP», включеного до таблиці І вказаного Переліку, допускається лише в цілях, передбачених статтями 15, 19 та 20 цього Закону, а саме: діяльність з культивування рослин, включених до таблиці I Переліку (ст. 15 Закону); використання наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів у експертній і оперативно-розшуковій діяльності (ст. 19 Закону); діяльність з використання наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів у наукових та навчальних цілях, яка дозволяється лише юридичним особам за наявності відповідної ліцензії (ст. 20 Закону).

Досудовим розслідування встановлено, що 06 грудня 2023 року близько 10 год. ОСОБА_3 , перебуваючи на перехресті вул. Добровольчих Батальйонів та вул. Волонтерська в м. Біла Церква Київської області, а саме на узбіччі дороги, незаконно придбала-знайшла два комбіновані предмети, схожі на лампочки з трубками, з нашаруванням психотропної речовини «PVP».

В подальшому дані предмети ОСОБА_3 поклала до портфеля, який мала при собі та почала незаконно зберігати при собі дану речовину для власного вживання, без мети збуту, до моменту їх вилучення працівниками поліції.

Після цього, 06 грудня 2023 року у період часу з 14 години 09 хвилини по 14 годину 15 хвилин в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено два комбіновані предмети, схожі на лампочки з трубками з нашаруванням речовини, яка є особливо небезпечною психотропною речовино, обіг якої заборонено «PVP» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Маса «PVP» в нашаруваннях становить 0,632 г, яку ОСОБА_3 , посягаючи на встановлений законом порядок обігу психотропних речовин і охорону здоров`я населення, всупереч положенням Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», незаконно придбав та зберігав для власного вживання без мети збуту.

Таким чином, ОСОБА_3 , обвинувачується у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин без мети збуту, тобто у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

У підготовчому судовому засіданні, захисник обвинуваченої ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України, на підставі ст. 45 КК України - у зв`язку з дійовим каяттям.

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_3 вперше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.309 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України - є проступком, не є корупційним злочином, відповідно до примітки цієї статті Закону, після вчинення кримінального правопорушення, щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, збитків не завдала, а тому відповідно до ст. 45 КК України, він підлягає звільненню від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям.

Обвинувачена ОСОБА_3 в судовому засіданні визнала свою винуватість повідомила суду про дійсність свого щирого каяття, сприяння розкриттю вчиненого нею кримінального правопорушення, а тому просить звільнити її від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.309 КК України на підставі ст. 45 КК України.

Прокурор ОСОБА_5 з врахуванням дійсного щирого каяття обвинуваченої ОСОБА_3 та з урахуванням її активного сприяння у розкритті кримінального правопорушення, не заперечував про звільнення останньої від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, оскільки наявні всі передбачені законом підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.309 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження, на підставі п.1 ч.2 ст. 284 КПК України.

Вивчивши обвинувальний акт, клопотання захисника обвинуваченої, заслухавши думки учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Частиною 1 статті 286 КПК України передбачено, що звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України встановлено, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Пунктом першим ч. 2 ст. 284 КПК України передбачена можливість закриття кримінального провадження у разі звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває провадження по справі та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до ч. 2 ст. 12 КК України кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.

Санкція частини 1 ст. 309 КК України передбачає покарання у виді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправних робіт на строк до двох років, або арешт на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до п`яти років.

Тобто кримінальне правопорушення, передбачене частиною першою статті 309 КК України, є кримінальним проступком.

Із довідки УІАП ГУ НП в Київській області від 13.12.2023 № 38083 вбачається, що ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягувалася.

Крім того, у судовому засіданні знайшло своє підтвердження і те, що ОСОБА_3 відверто, а не уявно визнає свою провину у вчиненому кримінальному правопорушенні, висловлює щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки. Такий факт щирого каяття також знаходить своє відображення в матеріалах кримінального провадження та вказана обставина була заявлена прокурором в обвинувальному акті. Також в судовому засіданні знайшла своє підтвердження така обставина, яка пом`якшує покарання ОСОБА_3 активне сприяння розкриттю злочину, що виразилося у повідомленні всіх обставнин кримінального правопорушення, що підлягають встанвленню.

Оцінюючи у сукупності вищезазначене, суд приходить до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_4 є обґрунтованим і підлягає задоволенню, у зв`язку із дійовим каяттям обвинуваченої ОСОБА_3 , оскільки на час розгляду справи в суді було встановлено, що вона щиро розкаялася у вчиненому, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення, її протиправними діями не була заподіяна шкода, до кримінальної відповідальності притягується вперше, вчинила кримінальний проступок, добровільно здійснила дійове каяття, а тому суд вважає, що її виправлення можливе без притягнення до кримінальної відповідальності.

За змістом ст. ст. 44, 45 КК України за наявності підстав, передбачених ст. 45 КК України, звільнення особи від кримінальної відповідальності - є обов`язковим, якщо тільки вона сама проти цього не заперечує.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності, звільнення особи від кримінальної відповідальності у випадку, передбаченому ст. 45 КК України є обов`язковим.

Шляхом опитування сторін кримінального провадження судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_3 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер пред`явленого їй обвинувачення, правову кваліфікацію своїх дій за ч.1 ст. 309 КК України, відсутні будь-які сумніви у добровільності та істинності такої її позиції, а відтак діяння, яке поставлено обвинуваченій у провину, дійсно мало місце, вчинене нею і отримало правильну кримінально-правову оцінку та визнано самою обвинуваченою.

Будь-яких обставин, які згідно з правилами кримінального процесуального закону перешкоджали б суду прийняти процесуальне рішення за заявленим захисником обвинуваченої клопотанням, не встановлено.

Таким чином, наявні умови та підстави, передбачені кримінальним законом для звільнення обвинуваченої ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 309 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінальної справи на підставі п.1 ч.2 ст. 284 КПК України.

Відповідно до положень п.2 ч.3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про закриття кримінального провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Питання скасування заходів забезпечення кримінального провадження, долю речових доказів та відшкодування процесуальних витрат, вирішити в порядку, встановленим КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 44, 45 КК України, п. 1 ч. 2 ст.284, 285, ч. 4 ст.286, 314, 369-372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Задовольнити клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 .

Звільнити обвинувачену ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, на підставі ст. 45 КК України - у зв`язку з дійовим каяттям та закрити кримінальне провадження № 0002078, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.12.2023, на підставі п.1 ч.2 ст. 284 КПК України.

Речові докази:

поміщену до полімерного сейф-пакету , клапан якого належним чином заклеєний та на поверхню якого нанесений пояснювальний напис, залишки змивів нашарування, усередині запаяних шприцах з полімерного матеріалу, які містять особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, маса якої в речовині становить 0.632г; два комбіновані предмети, схожі на лампочки з трубками, які згідно квитанції № 1590 від 25.12.2023, передані на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області, після набрання ухвалою законної сили знищити.

Стягнути з ОСОБА_3 в дохід держави процесуальні витрати в розмірі 3 029.12 грн. (три тисячі двадцять дев`ять гривень 12 коп).

На ухвалу суду протягом семи днів з дня її оголошення, може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Тетяна КЛЕПА