Справа № 645/1229/21
Провадження № 1-кс/645/286/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання старшого дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000603 від 25 листопада 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

в с т а н о в и в:

Старший дізнавач СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, у кримінальному провадженні № 0000603 від 25.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, та просить надати дозвіл на тимчасовий доступ до інформації, яка перебуває у володінні приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000603 від 25.11.2020 року ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України. Під час проведення досудового розслідування було допитано потерпілого ОСОБА_6 який повідомив, що у період часу з 2000 року по 2017 рік ОСОБА_6 проживав однією сім`єю зі своєю колишньою дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донькою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Приблизно наприкінці 2017 року ОСОБА_6 припинив шлюбні відносини та спільне проживання з ОСОБА_7 та переїхав в іншу квартиру. Восени 2019 року йому зателефонувала колишня дружина та повідомила, що якщо він подарує їхній спільній доньці квартиру та земельну ділянку то вона надасть дозвіл на розлучення, на що ОСОБА_6 погодився та 04.11.2019 року в присутності нотаріуса ОСОБА_5 , офіс якої знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (в подальшому за даними Єдиного реєстру нотаріусів було уточнено, що офіс нотаріуса ОСОБА_5 знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ), він подарував своїй доньці будинок в с. Вільхівка та квартиру АДРЕСА_3 . Після чого нотаріус видала відповідні документи, які залишилися у його колишньої дружини. На той час, питання щодо поділу спільного майна ними не вирішувалося. У 2020 році ОСОБА_6 офіційно розлучився зі своєю колишньою дружиною (рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харків, у справі № 644/134/20 від 21.10.2020). Також за час їхнього шлюбу за власний кошт, ОСОБА_6 було придбано декілька об`єктів рухомого та нерухомого майна, зокрема: квартира АДРЕСА_4 , загальною площею 72,6 кв.м., житловою площею 38, 4 кв.м, яку я придбав в 25.05.2007 року, реєстраційний номер 18761722, номер запису:86429, яку я оформив на свою колишню дружину ОСОБА_7 ; квартира АДРЕСА_5 , загальною площею 75,5 кв.м. житловою площею 37,2 кв. м. Вищевказана квартира зареєстрована на колишню дружину ОСОБА_7 ; житловий будинок з надвірними буд. АДРЕСА_6 . Право власності в КП « ІНФОРМАЦІЯ_3 11.06.29010 року, реєстраційний номер 8058257, номер запису 26802, яку я теж оформив на свою колишню дружину ОСОБА_7 . У подальшому, ОСОБА_6 вирішив отримати копії договорів дарування від 04.11.2019. Приблизно у вересні місяці 2020 року він поїхав до нотаріуса ОСОБА_5 , яка за його проханням надала копії договорів. Серед договорів дарування він виявив ще один договір про поділ спільного майна подружжя від 04.11.2019 року. Про вказаний договір він нічого не знав та з його слів нічого не підписував. Також ОСОБА_6 зазначив, що 04.11.2019 року він ставив свій підпис тільки на договорах дарування. А на договорі про поділ спільного майна подружжя, який він отримав нещодавно, від нотаріуса ОСОБА_5 , він особисто свій підпис, а також прізвище та ініціали не ставив.

Таким чином, у ході досудового розслідування виникла об`єктивна необхідність отримати документи, які підписувалися при укладенні договору про поділ спільного майна подружжя від 04.11.2019 року та договорів дарування від 04.11.2019 року, що посвідчувалися ОСОБА_5 , приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, офіс нотаріуса за адресою: АДРЕСА_7 , зокрема: оригінал договору між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про поділ спільного майна подружжя від 04.11.2019 року; оригінали заяв подружжя ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про те, що майно є спільно нажитим; оригінали договорів дарування між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 від 04.11.2019 року; письмова згода ОСОБА_7 на укладення договорів дарування від 04.11.2019 року; реєстр нотаріальних дій (за 04.11.2019 року), оскільки вищевказані документи необхідні для призначення почеркознавчої експертизи та можуть сприяти розкриттю кримінального правопорушення, встановленню всіх співучасників кримінального правопорушення, свідків та мають доказове значення для подальшого досудового розслідування; єдиним способом отримання доступу є ухвала слідчого судді у зв`язку з тим, що вищевказані документи, відповідно до ст. 160, 162 КПК України, містять охоронювану законом таємницю (нотаріальну таємницю).

Приватний нотаріус ХМНО ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася. 13.02.2024 року на електронну адресу суду надійшло заперечення Приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_5 проти задоволення клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів,в частині надання доступу до реєстру нотаріальних дій (за 04.11.2019 року), оскільки згідно з ч. 4 ст. 8-1 Закону України «Про нотаріат», такі реєстри нотаріальних дій, а також документи чи печатка нотаріуса можуть бути надані суду за мотивованою постановою суду тільки для огляду і повинні бути повернуті судом негайно після огляду, тому, вилучення (виїмка) реєстрів нотаріальних дій не допускається.

Дізнавач СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 , з якою було погоджено клопотання, у судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду подали заяви про розгляд справи без її участі, клопотання підтримали у повному обсязі.

Підстав для визнання явки дізнавача та прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно з ч. 4 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 131 КПК України одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є тимчасовий доступ до речей і документів.

відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 8-1 Закону України «Про нотаріат» обшук, виїмка, огляд робочого місця (контори) провадяться на підставі та в порядку, встановленому законом.

Вилучення (виїмка) реєстрів нотаріальних дій та документів, що передані нотаріусу на зберігання в порядку, передбаченому цим Законом, а також печатки нотаріуса не допускається. Такі реєстри нотаріальних дій, документи чи печатка нотаріуса можуть бути надані суду за мотивованою постановою суду тільки для огляду і повинні бути повернуті судом негайно після огляду.

Згідно з вимогами п.п.16.1, 16.2 «Правил ведення нотаріального діловодства» затверджених Наказом Міністерства Юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, видача, тимчасовий доступ до справ і нотаріальних документів та тимчасова виїмка таких справ і документів, що знаходяться на зберіганні контори, нотаріального архіву, приватного нотаріуса, можливі лише у випадках, передбачених чинним законодавством. У цих випадках належним чином оформлені процесуальні документи долучаються до справи фонду (п. 16.1). Вилучення (виїмка) реєстрів для реєстрації нотаріальних дій не допускається. Реєстри для реєстрації нотаріальних дій можуть бути надані суду за мотивованою постановою суду тільки для огляду і повинні бути повернуті судом негайно після огляду. У виняткових випадках за наявності передбаченого та належним чином оформленого судового рішення вилучення (виїмка) оригіналів документа проводиться з відома завідувача нотаріального архіву, завідувача контори, приватного нотаріуса з обов`язковим залишенням у справі засвідченої копії документа, який вилучено, судового рішення, на підставі якого здійснено вилучення. Вилучення оригіналів документів (справ) здійснюється з оформленням документів відповідно до процесуального законодавства (п. 16.2).

У главі 15 КПК України визначений та регульований спосіб вилучення речей і документів у особи, у володінні якої вони знаходяться, шляхом тимчасового доступу до них.

Так, відповідно до ч.1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 162 КПК України до охоронюваної законом таємниці, яка міститься в речах і документах, належать відомості, які можуть становити таємницю вчинення нотаріальних дій.

За вимогами ч. 6 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області знаходиться кримінальне провадження № 0000603 від 25.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що невстановленими особами був підроблений підпис ОСОБА_6 в договорі про поділ спільного майна подружжя.

Дізнавачем до клопотання додано копію договору про поділ спільного майна подружжя, укладеного 04.11.2019 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 10.12.2020 року останній пояснив, що 04.11.2019 року він в присутності нотаріуса ОСОБА_5 подарив своїй дочці будинок в АДРЕСА_8 , питання про поділ майна подружжя в цей день не вирішувалося. У вересні 2020 року ОСОБА_6 звернувся до нотаріуса із заявою про надання копії договорів дарування, в наслідок чого виявив договір про поділ спільного майна подружжя, укладеного 04.11.2019 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , який як він стверджує не підписував.

Також, обґрунтовуючи клопотання суду надано копію додаткового допиту потерпілого ОСОБА_6 від 02.02.2024 року, копію договору, укладеного між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про поділ спільного майна подружжя від 04.11.2019 року.

Інших доказів в обґрунтування клопотання суду не надано.

Згідно з ч.1 ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 92 КПК України обов`язок доказування належності та допустимості доказів покладається на сторону, що їх подає, а додані до клопотання документи не завірені належним чином, що позбавляє слідчого суддю можливості їх оцінки, у тому числі, з точки зору достовірності та з`ясування дійсності відомостей, викладених у них.

Клопотання мотивоване необхідністю проведення почеркозначої експертизи, об`єктом якої в даному випадку виступають оригінали документів, про які зазначено у клопотанні, з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Однак, у клопотанні не доведено необхідності вилучення саме оригіналів запитуваних документів та неможливість обмежитись вилученням їх належним чином засвідчених копій.

Так, матеріали клопотання не містять постанов про призначення у межах кримінального провадження № 0000603 від 25.11.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України відповідної експертизи та відомостей про необхідність отримання експертом саме оригіналу вказаних у клопотанні документів.

Згідно з п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Невідповідність тим чи іншим вимогам закону нівелює доказове значення відомостей, одержаних у результаті відповідних процесуальних дій, у разі, якщо вона призвела до порушення прав людини і основоположних свобод або ж ставить під сумнів походження доказів, їх надійність і достовірність.

Верховний суд у постанові від 05 лютого 2019 року по справі № 754/12820/15-к зазначив, що з метою оцінки доказів суд, який встановлює факти, наділений повноваженнями досліджувати усі обставини, які можуть вплинути на його висновок про допустимість доказів, у тому числі і обґрунтованість ухвал слідчого судді, постановлених під час досудового розслідування (п. 41 постанови).

Таким чином, суд відмовляє у задоволені клопотання.

Слід зазначити, що діючими нормами кримінального процесуального законодавства не заборонено дізнавачу/слідчому/прокурору, після усунення недоліків клопотання, у задоволенні якого судом було відмовлено, повторно звернутися до слідчого судді із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.

Керуючись ст. ст. 107, 162 - 165, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000603 від 25 листопада 2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1