У Х В А Л А

Іменем України

10 жовтня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (зверненням) ОСОБА_3 від 21.08.2023, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду із вищевказаною скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою (зверненням) ОСОБА_3 від 21.08.2023.

Однак, станом на день звернення до суду зі скаргою відомості до ЄРДР за його заявою (зверненням) не внесено та не розпочато досудове розслідування. Вищевказані дії вважає протиправними, у зв`язку з чим просить скаргу задовольнити.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, однак 06.10.2023 звернувся до суду з заявою, в якій просив дану справу розглянути у його відсутність.

Вінницька обласна прокуратура повноважного представника в судове засідання не направила, хоч про час та місце розгляду скарги повідомлялась своєчасно та належним чином, про причини неявки представника суд не повідомила, однак суду надано результати розгляду заяви ОСОБА_3 .

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність заявника та представника прокуратури не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дану справу без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.08.2023 ОСОБА_3 звернувся до Офісу Президента України з заявою (зверненням) про вчинення кримінального правопорушення в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин відносно працівників прокуратури та поліції.

Заява (звернення), зокрема, мотивована наступним:

«Прокурори бандити Вінницької області не приймають громадян України, при цьому використовуючи прогалини законодавства України це поправку ОСОБА_4 колишнього депутата встановлення строків досудового розслідування. Беручи хабарі закривають кримінальні провадження посилаючись ст. 219 КПК України, та не повідомлення жодній особі про підозру у вчиненні злочину на підставі абз. 14 ч. 1 ст. 284 КПК України. Дане питання необхідно розглянути на РНБО України. Система працює так, що прокурори з працівниками поліції займаються рейдерством, відбирають майно.».

Вказана заява (звернення) з Офісу Президента України направлена для розгляду, в частині компетенції, до Ради національної безпеки та оборони України. В подальшому, Радою національної безпеки та оборони України заяву (звернення) перенаправлено до Офісу Генерального прокурора, яким, в свою чергу, направлено заяву для розгляду по суті до Вінницької обласної прокуратури.

Листом Вінницької обласної прокуратури від 05.09.2023 за підписом начальника відділу обласної прокуратури ОСОБА_5 заявника повідомлено про те, що у зверненні не наведено об`єктивних даних про вчинення суспільно-небезпечного винного діяння в діях працівників правоохоронних органів Вінницької області, а тому підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку розслідування наразі відсутні.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві (зверненні) ОСОБА_3 , підставою для звернення із заявою до Офісу Президента України стало те, що "Прокурори бандити Вінницької області не приймають громадян України, при цьому використовуючи прогалини законодавства України це поправку ОСОБА_4 колишнього депутата встановлення строків досудового розслідування. Беручи хабарі закривають кримінальні провадження посилаючись ст. 219 КПК України, та не повідомлення жодній особі про підозру у вчиненні злочину на підставі абз. 14 ч. 1 ст. 284 КПК України. Система працює так, що прокурори з працівниками поліції займаються рейдерством, відбирають майно."

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву (звернення) ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві (зверненні) не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення, оскільки така заява не містить вказівки на конкретних осіб, які вчинили злочин, період його вчинення та в чому він полягає.

Отже, з поданої заяви (звернення) ОСОБА_3 та з її змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву (звернення) ОСОБА_3 , суд вважає, що заява, яка була направлена до Офісу Президента України не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (зверненням) ОСОБА_3 від 21.08.2023 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницької апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя