Єдиний унікальний номер 341/1454/23
Номер провадження 1-кп/341/164/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року місто Галич

Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника-адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.06.2023 № 0000061 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з вищою освітою, не працюючого, раніше не судимого, не одруженого,

у вчиненні кримінального правопорушення - проступку, передбаченого частиною 1 статті 309 КК України,

в с т а н о в и в:

07.06.2023 ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу гаражного кооперативу в урочищі «Глинище», за адресою: м. Бурштин Івано-Франківської області, виявив у траві три фольгові згортки з порошкоподібною речовиною, схожою на амфетамін.

Будучи особою, яка не медично вживає наркотичні засоби та достовірно знає як виглядає амфетамін, ОСОБА_4 , бажаючи незаконно володіти знайденою психотропною речовиною, розуміючи, що за незаконне придбання та зберігання психотропних речовин передбачена кримінальна відповідальність, вирішив придбати віднайдені фольгові згортки із вмістом у них речовини, схожої на амфетамін, шляхом їх привласнення, для подальшого особистого немедичного вживання, без мети збуту.

З цією метою ОСОБА_4 , діючи умисно, забрав знайдені фольгові згортки із амфетаміном, придбавши її таким чином, після чого поклав до кишені свого одягу, де зберігав при собі таким чином.

08.06.2023, близько 22-00 години, ОСОБА_4 , зберігаючи при собі фольгові згортки з амфетаміном, прийшов до знайомого ОСОБА_6 , який, винаймаючи квартиру, тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де разом з квартиронаймачем та двома особами жіночої статі проводили вільний час.

Надалі вказані особи порушували тишу та нічний спокій сусідів, у результаті чого останні викликали працівників поліції.

Дізнавшись про приїзд працівників поліції, ОСОБА_4 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, непомітно для присутніх викинув за диван наявні у нього три фольгові згортки із амфетаміном, де вони й були виявлені близько опівночі, та надалі вилучені працівниками поліції.

Вилучені три фольгові згортки з порошкоподібною речовиною містять 0,8505 грама психотропної речовини, обіг якої обмежено амфетамін, яку ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав без мети збуту.

Тобто, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 296 КК Украіни.

Захисник - адвокат обвинуваченого подала до суду заяву про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України в зв`язку з його дійовим каяттям, яку підтримала у судовому засіданні. При цьому зазначила, що процесуальні витрати, пов`язані з проведенням експертиз у цьому провадженні, підлягають компенсації за рахунок коштів, які цільовим призначенням виділяються експертній установі з Державного бюджету України.

У судовому засіданні обвинувачений клопотання підтримав, просив задовольнити. Вину у пред`явленому обвинуваченні визнав, щиро розкаявся у скоєному.

Прокурор щодо задоволення клопотання не заперечувала. Зазначила, що наявні правові підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, оскільки обвинувачений вперше вчинив кримінальне правопорушення-проступок, вину у вчиненому визнав повністю, чим сприяв розкриттю злочину.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши та перевіривши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з вимогою ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

У ст. 45 КК України визначено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Суд враховує те, що дійове каяття полягає у щирому каятті особи після вчинення кримінального правопорушення.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального проступку, яке виявляється у тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активне сприяння розкриттю правопорушення - це надання особою досудовому слідству будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

У Постанові Пленуму Верховного Суджу України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23.12.2005 зазначено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Суд установив, що кримінальне правопорушення, яке вчинив ОСОБА_4 , згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком. ОСОБА_4 не судимий. У судовому засіданні вину визнав повністю, розкаявся у вчиненому, його діянням збитків не завдано.

Зважаючи на наявність передбачених ст. 45 КК України обставин, позицію прокурора, суд дійшов висновку про можливість задоволення клопотання захисника обвинуваченого.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що є всі підстави для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження на підставі п. 1 частини 2 статті 284 КПК України.

Під час судового провадження запобіжний захід до обвинуваченого не застосовувався.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КПК України витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів, несе сторона кримінального провадження, яка заявила клопотання про виклик свідків, залучила спеціаліста, перекладача чи експерта, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь потерпілого всі здійснені ним документально підтверджені процесуальні витрати. За відсутності в обвинуваченого коштів, достатніх для відшкодування зазначених витрат, вони компенсуються потерпілому за рахунок Державного бюджету України у випадках та в порядку, передбачених законом для компенсації шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. У разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Як зазначено у Постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 12.09.2022 (у справі № 203/241/17, провадження № 51-4251кмо21), процесуальні витрати - це передбачені кримінальним процесуальним законом затрати, які виникають та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, понесені органами досудового розслідування, прокуратури і суду та іншими учасниками кримінального провадження. Умовно їх можна поділити на: витрати, які учасник кримінального провадження несе самостійно та витрати, які здійснюються за рахунок Державного бюджету України.

Що ж стосується стягнення судом саме процесуальних витрат за проведення експертиз, то важливе значення у механізмі їх розподілу в кримінальному провадженні набуває питання про те хто призначав експертизу та за чиєю ініціативою вона проводилась, а також чи входить проведення експертизи до сфери службових обов`язків залученого експерта, чи є експерт співробітником державних експертних установ.

Основними нормативно-правовими актами, що регулюють діяльність експерта, окрім КПК, є Закон України "Про судову експертизу" № 4038-XII від 25 лютого 1994 року й Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України № 53/5 від 8 жовтня 1998 року, з подальшими змінами і доповненнями.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КПК експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Експертиза у кримінальному провадженні переважно проводиться експертами з державних спеціалізованих установ, їх територіальних філій, експертних установ комунальної форми власності, та її проведення належить до службових обов`язків вказаних експертів, за ними зберігається середній заробіток за місцем роботи за весь час, витрачений ними у зв`язку з викликом до органів досудового розслідування, слідчого, прокурора або суду.

Проведення судових експертиз державними спеціалізованими установами у кримінальних провадженнях за дорученням слідчого, прокурора, суду здійснюється за рахунок коштів, які цільовим призначенням виділяються цим експертним установам з Державного бюджету України. Це положення відповідає приписам ст. 15 Закону України "Про судову експертизу", а також ч. 2 ст. 122 КПК.

При цьому установи, які проводять судово-експертну діяльність надсилають органу досудового розслідування, що здійснює відповідне кримінальне провадження, рахунок з визначенням вартості проведеної судової експертизи. Після закінчення досудового розслідування та складання обвинувального акту, у цьому процесуальному документі, серед іншого, слідчий повинен вказати відомості про розмір витрат на залучення експерта, які у разі винесення судом обвинувального вироку стягуються з обвинуваченого на користь держави (п. 8 ч. 2 ст. 291, ч. 2 ст. 124, КПК).

Враховуючи викладене, процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, зокрема документально підтверджені витрати на проведення експертизи, необхідно стягувати з особи, відносно якої здійснювалося кримінальне провадження, у разі: 1) ухвалення щодо неї обвинувального вироку; 2) у разі залучення експерта саме стороною захисту.

Тобто, якщо особа звільняється від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК у зв`язку із дійовим каяттям, процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, в тому числі й витрати на проведення експертизи, не стягуються з особи, кримінальне провадження щодо якої закрито на цій підставі, а відносяться на рахунок держави, окрім витрат, пов`язаних, зокрема, із залученням експерта стороною захисту.

Оскільки судом вирішено питання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ст. 309 КК на підставі ст. 45 КК у зв`язку із дійовим каяттям, при цьому ініціатором проведення судових експертиз у кримінальному провадженні був орган досудового розслідування, а сторона захисту не залучала експертів, тому відповідно до приписів ч. 2 ст. 122, ст. 124 КПК витрати на проведення експертиз в розмірі 1434,00 гривні та 956,0 гривень покладаються на державу.

Питання щодо речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Керуючись ст. ст. 284, 285, 286, 288, 372, 376 КПК України, ст. 45, 310 КК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву захисника - адвоката обвинуваченого про звільнення від кримінальної відповідальності ОСОБА_4 на підставі статті 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям та закриття кримінального провадження - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі статті 45 КК України у зв`язку із дійовим каяттям.

Кримінальне провадження від 09.06.2022 за № 0000061 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - закрити.

Процесуальні витрати на проведення експертиз у розмірі 1434,00 гривні та 956,0 гривень - віднести за рахунок держави.

Речові докази:

-диск RW-DVD із записом на ньому відео із нагрудної камери № 2 залишити у матеріалах кримінального провадження.

Ухвалу може бути оскаржено до Івано-Франківського апеляційного суду через Галицький районний суд Івано-Франківської області протягом семи днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

СуддяНаталя ОСТРОВСЬКА