У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Закарпатської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР проти начальника Берегівського районного управління поліції підполковника поліції ОСОБА_4 за ч.1 ст. 364 та ч. 2 т. 397 КК України, тобто у зловживанні владою та перешкоджанні у законній професійній діяльності адвоката,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, в якій просить зобов`язати Закарпатського обласного прокурора внести відомості до ЄРДР проти начальника Берегівського районного управління поліції підполковник пол. ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 364 та ч. 2 ст. 397 КК України тобто у зловживанні владою та перешкоджанні у законній професійній діяльності адвоката, передавши матеріали до слідчого ДБР у м. Львові.

Скарга обґрунтована тим, що 10 липня 2023 року за результатами адвокатського розслідування заявник звернувся до Закарпатського обласного прокурора із заявою про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудовий розслідувань за фактом зловживання службовим становищем, вчинення вбивства з корисливих міркувань групою осіб прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_5 та іншими особами, тобто у скоєнні злочину, передбаченого п.6, 12 ч.2 ст.115 та 9. 1 ст. 364 КК України .

В обґрунтування заяви посилається на сукупність доказів, що свідчили про здійснення групою осіб умисного вбивства громадянки ОСОБА_6 в номері мотелю «Моя хатинка» в м. Берегові. у відповідності до вимог ст. 214 КПК України, «прокурор самостійно виявивши обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, забов?язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування».

Станом на 12 липня 2023 року відомості про злочини, вчинені прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_5 та її чоловіком ОСОБА_7 , тобто групою осіб, до ЕРДР України не внесені, а підозра фігурантам справи не висунута. При цьому прокурор мав це зробити не пізніше 11 липня 2023 року.

Відтак є усі підстави для оскарження бездіяльності Закарпатського обласного прокурора та зобов`язання його внести відомості до ЄРДР України.

У судове засідання особа, що подала скаргу адвокат ОСОБА_3 не з`явився. У скарзі просив розглянути її за його відсутності.

Суб`єкт оскарження - прокурор Закарпатської обласної прокуратури в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд скарги у його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи скорочені терміни розгляду скарги та належне повідомлення слідчого про час та місце розгляду такої, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги без участі суб`єкта оскарження.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, що 10.07.2023 року ОСОБА_3 звернувся до Закарпатської обласної прокуратури із письмовою заявою про внесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань України (ЄРДРУ) проти прокурора Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , у вчиненні вбивства з корисливих міркувань громадянки ОСОБА_6 тобто у злочинах, передбачених п. 6. 12 ч. 1 п. ст. 115 та ч.1 ст. 364 КК України, а для громадянина ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого п. 6. 12 ч. 1 п. ст. 115 КК України.

Як стверджує особа, що подала скаргу, станом на 12 лишня 2023 року відомості про злочини, вчинені прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_5 та її чоловіком ОСОБА_7 , тобто групою осіб, до ЕРДР України не внесені, а підозра фігурантам справи не висунута. При цьому прокурор, мав це зробити не пізніше 11 липня 2023 року.

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.9КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частинами 1, 2 ст.214КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Відповідно до положень ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням,а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України,відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин,що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини,що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Чинним КПК України закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

У постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження №51-8007км18) Верховний Суд зазначив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Верховного Суду від 30.09.2021 (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) вказано наступне: «за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Положеннями ч.1 ст.214КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Це в свою чергу слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Аналізуючи положення ст.214КПК України у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 06.06.2023 року адвокат ОСОБА_3 вже звертався із заявою до Закарпатського обласного прокурора із заявою про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудовий розслідувань за фактом вбивства з корисливих міркувань групою осіб, зловживання службовим становищем прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_5 тобто у скоєнні злочину, передбаченого п.6, 12 ч. 2 ст. 115 та ч. 1 ст. 364 КК України і інших осіб.

Ухвалою слідчого судді зобов`язано уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури внести до ЄРДР, в порядку ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення від 05.06.2023 року.

Так, прокурором ОСОБА_9 було виконано ухвалу слідчого судді, що підтверджується витягом з ЄРДР №0000162 від 29.06.2023.

Таким чином, обставини кримінального правопорушення, які наводяться заявником у заяві вже є предметом розслідування у межах кримінального провадження №0000162.

Окрім того, слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора ОСОБА_9 про визначення підслідності кримінального правопорушення від 29.06.2023 року, визначено підслідність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, відомості по які 29.06.2023 внесено до ЄРДР за №0000162 за слідчим відділом Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області та доручено вказаному слідчому підрозділу здійснювати досудове розслідування. Матеріали досудового розслідування №0000162 направлено для організації досудового розслідування керівнику Берегівської окружної прокуратури.

Положеннями ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З огляду на викладене, у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Закарпатської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР проти начальника Берегівського районного управління поліції підполковника поліції ОСОБА_4 за ч.1 ст. 364 та ч. 2 т. 397 КК України, тобто у зловживанні владою та перешкоджанні у законній професійній діяльності адвоката,- відмовити повністю.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1