печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 06.04.2023внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000602 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «ЕЛЕКТРОМЕТ» (, м. Львів, вул. Кондукторська, буд. 34, кв. 26), ТОВ «НАСТІЛЕ» (, м. Львів, вул. Городоцька, буд.355 Б) та ТОВ «КЕРАМА МАКЕТ» (, м. Львів, вул. Городоцька, буд. 355 Б) вступивши в злочинну змову з фізичними особами підприємцями, які надають брокерські послуги за сприяння службових осіб митного поста «Мостиська» Львівської митниці, організували схему з переміщення через митний кордон України поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю вантажів комерційного призначення.

Приховування від митного контролю вантажів комерційного призначення полягає у наданні службовими особами вищевказаних ТОВ спільно з брокерами до митних органів для митного оформлення завідомо неправдивих документів (автомобільні декларації (CMR) та рахунки-фактури (інвойси) щодо ваги, вартості, відправника та країни походження товарів, що безпосередньо впливає на визначення митних платежів до сплати у бюджет.

У свою чергу службові особи митного поста «Мостиська» Львівської митниці, відповідно до попередньої домовленості, зловживаючи службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та вищевказаних юридичних осіб, використовуючи службове становище, всупереч інтересам служби, заздалегідь знаючи, що у митні декларації та документи, внесені неправдиві дані до оформлення, зняття форм митного контролю щодо перевірки вантажів (ваги, номенклатури, відправника та країни походження товарів), приймають їх, формально здійснюють митний контроль та здійснюють випуск товарів у вільний обіг на території України, чим спричиняють особливо тяжкі наслідки у вигляді не надходження митних платежів до бюджету.

Так, у квітні 2023 року через митний кордон України, пункт пропуску «Шегіни-Медика» митного посту «Мостиська» Львівської митниці, автомобільним транспортом із території країн ЄС (Італія, Польща) від 7 компаній відправників (ATLAS FILTRI S R L, ZUG ELEKTROMET, ITAP SPA, GORGIEL GROUP, VAREM SPA, APE RACCORDERIE SRL, SE FA SRL) на митну територію України в адресу ТзОВ «ЕЛЕКТРОМЕТ» () імпортовано сантехнічні вироби загальною вагою 41 тонна на суму 9,7 млн грн.

Переміщення товарів через митний кордон України здійснено за митними деклараціями (UA611 від 07.04.2023, UA803 від 24.04.2023, UA815 від 25.04.2023, UA649 від 11.04.2023, UA816 від 25.04.2023, UA814 від 25.04.2023, UA813 від 25.04.2023). Оформлення у вільний обіг Львівською митницею.

Фактично за наявними даними на територію України було імпортовано сантехнічні вироби відомих італійських брендів (Gessi Cielo, Zucchetti, Catalano, CEA, Devon&Devon, Duka, Eurodesign, Effegibi, GSI, Hatria) загальною вагою 55 тон на суму 30 млн. грн.

ТОВ «НАСТІЛЕ» () у квітні 2023 року через митний кордон України, пункт пропуску «Шегіни-Медика» митного посту «Мостиська» Львівської митниці, автомобільним транспортом із території країни ЄС (Польща) від 2 компаній відправників (HANSGROHE GERMANY, BESCO POLSKA) на митну територію України імпортувало сантехнічні вироби загальною вагою 11,7 тон на суму 7,8 млн грн.

Переміщення товарів через митний кордон України здійснено за митними деклараціями (UA735 від 20.04.2023, UA654 від 11.04.2023, UA655 від 11.04.2023, UA822 від 26.04.2023).

Фактично за наявними даними на територію України імпортовано сантехнічні вироби відомих німецьких брендів (AXOR, BETTE, Burgbad, Decor Walther, Dornbracht, Duravit, Keuco, Hansgrohe, HUPPE, Kermi, Kaldewei) загальною вагою 21 тонна на суму 23 млн. грн.

ТОВ «КЕРАМА МАКЕТ» () у квітні 2023 року через митний кордон України, пункт пропуску «Шегіни-Медика» митного посту «Мостиська» Львівської митниці, автомобільним транспортом із території країн ЄС (Польща, Іспанія) від 2 компаній відправників (DUDI MEX POLSKA, KERSTONE S L SPAIN) на митну територію України імпортувало керамічні вироби (плитка) загальною вагою 84 тонн на суму 3,8 млн грн.

Переміщення товарів через митний кордон України здійснено за митними деклараціями (UA821 від 26.04.2023, UA656 від 11.04.2023, UA734 від 20.04.2023, UA799 від 24.04.2023).

Фактично за наявними даними на територію України імпортовано сантехнічні вироби відомих іспанських брендів (Mainzu, Vives, Arcana ceramica, Aparici, Azteca), загальною вагою 100 тонн на суму 25 млн. грн.

Крім того, під час аналізу в мережі інтернет відправників товарів з території країн ЄС встановлено, що вони не є виробниками імпортованої продукції, здійснюють роздрібну торгівлю товарами для дому та будівництва, можливо використовуються імпортерами для приховування реальної вартості вантажів (так званий ломаний інвойс).

16.06.2023 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/23165/23-к від 07.06.2023, за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук банківської скриньки під номером НОМЕР_1 , яку орендує ОСОБА_4 у АТ «Таскомбанк» (), та яку використовує ОСОБА_5 , під час якого, серед іншого, виявлено банківське золото 5 гр. в упаковці з номером 919706.

Так, за вищевказаною ухвалою, дозволу на вилучення банківського золота надано не було.

Вищевказане банківське золото,відповідає критеріям статті 98 КПК України, оскільки у сторони обвинувачення в сукупності з іншими доказами є обґрунтовані підстави вважати, що воно набуте кримінально протиправним шляхом, може бути використане, як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на можливість їх використання в якості речових доказів, а тому постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України від 16.06.2023 визнане банківське золото у даному кримінальному провадженні визнано речовим доказом.

17.06.2023 клопотання про арешт майна скеровано поштою до Печерського районного суду м. Києва та 29.06.2023 повернуто на доопрацювання.

В судове засідання прокурор не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у його відсутність, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився. Причини неявки не відомі, повідомлявся належним чином.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 06.04.2023внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000602 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

16.06.2023 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва у справі № 757/23165/23-к від 07.06.2023, за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук банківської скриньки під номером НОМЕР_1 , яку орендує ОСОБА_4 у АТ «Таскомбанк» (), та яку використовує ОСОБА_5 , під час якого, серед іншого, виявлено банківське золото 5 гр. в упаковці з номером 919706.

За вищевказаною ухвалою, дозволу на вилучення банківського золота надано не було.

Постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України від 16.06.2023 визнане банківське золото у даному кримінальному провадженні визнано речовим доказом.

17.06.2023 клопотання про арешт майна скеровано поштою до Печерського районного суду м. Києва та 29.06.2023 повернуто на доопрацювання.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вказане нерухоме майно, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на банківське золото 5 гр. в упаковці з номером 919706, яке було тимчасово вилучене 16.06.2023 під час проведення обшуку банківської скриньки під номером 22 за адресою: АДРЕСА_1 , яку орендує ОСОБА_4 у АТ «Таскомбанк» (), та яку використовує ОСОБА_5

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1