Справа № 632/1380/23
провадження № 1-кп/632/127/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про призначення судового розгляду/

25 серпня 2023 року м. Первомайський

Первомайський міськрайонний суд Харківської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши в підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт та додані до нього документи по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 02.04.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 ККУкраїни, -

В С Т А Н О В И В:

З Первомайського відділу Лозівської окружної прокуратури Харківської області надійшов обвинувальний акт з додатками щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою від 23 серпня 2023 року вказані матеріали призначені до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У підготовчому судовому засіданні, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи відносно обвинуваченого, суд доходить висновку про можливість призначення судового розгляду по кримінальному провадженню з наступних підстав.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено.

Сторони кримінального провадження не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених КПК України, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Обвинуваченому висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Відтак, відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України, досудова доповідь не складається.

Вислухавши прокурора, який доповів про можливість призначення обвинувального акту та доданих до нього документів до судового розгляду, а також думку інших учасників судового провадження, які не заперечували проти закінчення підготовчого провадження і призначення судового розгляду, суд вважає, що є достатні підстави для призначення судового розгляду.

Окрім цього, 25.08.2023 до суду надійшла заява від ОСОБА_4 , в якій останній просить суд визнати її потерпілою у кримінальному провадженні, т.я. вона є рідною сестрою померлого ОСОБА_7 .

В судовому засіданні прокурор, обвинувачений та його захисник не заперечували проти визнання та залучення ОСОБА_4 у якості потерпілої у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди…

Частина 6 статті 55 КПК України визначає, якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею заяви, положення частини першої-третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілим може бути визнано кілька осіб.

Суд, дослідивши докази в цій частині, враховуючи те, що жодну особу під час досудового розслідування потерпілою не визнано, вважає заяву ОСОБА_4 такою, що підлягає задоволенню, а крім того, сприятиме повному та всебічному розгляду справи, т.я. іншого дане кримінальне провадження не передбачає.

Під час підготовчого судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 заявив клопотання, яке підтримав його захисник, про здійснення кримінального провадження щодо нього суддею одноособово.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» від 21 липня 2020 року № 817-IХ (далі по тексту - Закон), який набрав законної сили 13.08.2020, було внесено зміни до Кримінального процесуального кодексу України.

Так, згідно ч. 2 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Заслухавши доводи обвинуваченого, захисника, думку прокурора, які не заперечували проти задоволення клопотання, суд вважає що розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_5 , відповідно до вимог Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів», необхідно здійснювати одноособово суддею, оскільки обвинуваченим не заявлено клопотання про розгляд справи колегіально.

Запобіжний захід у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування ОСОБА_5 було обрано у вигляді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив клопотання про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також у зв`язку із тим, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на потерпілу та свідків, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення не зменшились та продовжують існувати, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою.

Потерпіла підтримала клопотання прокурора.

Обвинувачений та захисник не заперечували проти заявленого клопотання прокурора.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши документи, представлені в обґрунтування клопотання та матеріали кримінального провадження в межах питання, яке вирішується, суд дійшов наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, зобов`язаний встановити, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. При цьому, суд приймає до уваги, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, 30.06.2023 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

18.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке, відповідно до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.

06.07.2023 слідчим суддею Первомайського міськрайонного суду Харківської області відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.08.2023

Підставою прийняття такого рішення слідчим суддею стала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 ККУкраїни, яка підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, метою - запобігання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, - переховуванню від органів досудового розслідування та суду; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконний вплив на свідків; а також ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, - вчинення іншого кримінального правопорушення.

Отже, надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд вважає, що з урахуванням висунутого обвинувачення існує можливість призначення обвинуваченому покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні ще не починався, а тому існує певна ймовірність того, що обвинувачений з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих йому злочинів може вдатися до відповідних дій, оскільки реальна загроза покарання у вигляді позбавлення волі може спонукати людину, вживати всі можливі заходи, спрямовані на уникнення від кримінальної відповідальності, а також впливу на потерпілу та свідків з ціллю отримання показів на свою користь.

Даючи оцінку вчинення іншого кримінального правопорушення, суд враховує, що в країні оголошено воєнний стан, обвинувачений неодноразово судимий, обвинувачується у вчиненні злочину проти життя та здоров`я людини, ніде не працює, а отже не має постійного заробітку, не одружений, а отже не має постійних соціальних зв`язків.

Отже, суд вважає, що сукупність наведених чинників свідчить про певну ступінь ймовірності того, що обвинувачений може вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду. Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання вищезазначених ризиків шляхом застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, судом не встановлено.

Також, на думку суду, у даному випадку тримання особи під вартою є виправданим, оскільки цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, враховуючи, що обвинуваченому ОСОБА_5 висунуто обвинувачення, у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.

Таким чином, суд, аналізуючи доводи сторін кримінального провадження, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, відомості, що стосуються особи обвинуваченого, відсутність жодних медичних документів, які б могли підтвердити неможливість тримання обвинуваченого під вартою, вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому на шістдесят днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 31, 55, 314-316, 314, 369-372 КПК України, абзацу 2 п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів»,суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_4 про визнання її потерпілою задовольнити.

Визнати ОСОБА_4 потерпілою по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000106 від 02.04.2023, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у відкритому судовому засіданні у залі Первомайського міськрайонного суду Харківської області о 0930 годині 31 серпня 2023 року.

Розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на 60 діб, тобто по 23 жовтня 2023 року, включно.

Ухвала оскарженню не підлягає, але може бути оскаржена в частині застосованого запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_1