Справа № 369/2947/23
Провадження №1-кс/369/653/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.04.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської областi ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 90000276 від 01.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської областi надійшло вищезазначене клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в якому просив суд скасувати арешт та заборону на вчинення реєстраційних дій накладених ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2021 року у справі № 369/16940/21 на об`єкт нерухомого майна 224, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 .

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомляв.

12.04.2023 року з Києво-Святошинської окружної прокуратури надійшов лист, зі змісту якого слідує, що, 03.04.2023 року процесуальним керівником підслідність у кримінальному провадженні № 90000276 від 01.12.2020 визначено за сектором дізнання Броварського районного управління ГУНП в Київській області, а матеріали кримінального провадження для організації подальшого досудового розслідування надіслано до Броварської окружної прокуратури Київської області.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування визначено та регламентовано главою 26 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою ст. 7 цього Кодексу.

Виходячи аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

В свою чергу, за положеннями ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання. Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

При цьому, у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 просить скасувати арешт майна в рамках кримінального провадження № 90000276 від 01.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України накладений ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2021 року у справі № 369/16940/21.

Проте, наразі підслідність у кримінальному провадженні № 90000276 від 01.12.2020 визначено за сектором дізнання Броварського районного управління ГУНП в Київській області.

Вказаний орган досудового розслідування знаходиться за адресою: вул. Ярослава Мудрого, 24, м. Бровари, Київська область, тобто поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області.

За таких обставин, клопотання не підсудне Києво-Святошинському районному суду Київської області, а тому підлягає поверненню особам, які його подали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 90000276 від 01.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.190 КК України - повернути особам, які його подали.

Роз`яснити особам, які подали скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1