УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП на станціях залізничного транспорту ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за №0000149 від 04.07.2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України,-

за участю: прокурора - ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП на станціях залізничного транспорту ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за №0000149 від 04.07.2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 06.05.2019 за ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 70 КК України засуджений до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки, належних для себе висновків не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий умисний корисливий злочин за наступних обставин.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указами Президента України №64/2022 від 24.02.2022, №133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 02.05.2023, затвердженими відповідно законами України №2402-ІХ від 24.02.2022, №2119-ІХ від 15.03.2022, №2212-ІХ від 21.04.2022, №2263-ІХ від 22.05.2022, №2500-IX від 15.08.2022, № 2738-IX від 16.11.2022, № 2915-IX від 07.02.2023, № 3057-IX від 02.05.2023 в Україні діє правовий режим воєнного стану з 24.02.2022 по теперішній час.

Так, ОСОБА_5 , 04.07.2023 року перебуваючи у приміщенні касової зали №4 залізничного вокзалу «Центральний», який знаходиться за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, в комірці із спеціальним зарядним пристроєм, яка на той момент була не зачинена, помітив мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 9 Pro 6/64Gb, синього кольору з IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в якому було встановлено sim-карту мобільного оператора «Київстар» із номером: НОМЕР_3 , в чорному чохлі та захисному склі, що належить ОСОБА_8 і в цей момент у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, з метою особистого збагачення за рахунок майна потерпілого ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, повторно, в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 , перебуваючи за вищевказаною адресою, усвідомлюючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, діючи таємно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, а власник мобільного телефону спить, просунув руку у відкриту комірку, від`єднав від зарядного пристрою телефон марки Xiaomi Redmi 9 Pro 6/64Gb, синього кольору з IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , вартістю 4500 грн., в якому було встановлено sim-карту мобільного оператора «Київстар» із номером: НОМЕР_3 , в чорному чохлі та захисному склі, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять, та сховав у рюкзак червоного кольору з написом «Coca Cola», який знаходився при ньому.

В подальшому, ОСОБА_5 , утримуючи при собі викрадене майно, покинув приміщення залізничного вокзалу «Центральний» та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, в подальшому розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, завдавши потерпілому ОСОБА_8 матеріальний збиток в розмірі 4500 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Сторона обвинувачення вказує, що у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Житомирської обл., м. Бердичів, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин України, не працюючий, раніше судимий.

Як зазначив слідчий, підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

1)рапортом оперуповноваженого СКП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 ;

2)протоколом-заявою про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 від 04.07.2023 року;

3)протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 04.07.2023 року;

4)протоколом огляду предметів за участю потерпілого ОСОБА_8 від 04.07.2023 року;

5)протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 від 05.07.2023 року;

6)протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 04.07.2023 року;

7)протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 від 04.07.2023 року;

8)протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 від 04.07.2023 року;

9)протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 04.07.2023 року

10)протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 04.07.2023 року;

11)повідомленням про підозру у вчиненні злочину.

12)іншими матеріалами в їх сукупності.

Таким чином, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 4 ст. 185 КК України карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Враховуючи вищевикладене прокурор переконував, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:

- усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, що пов`язане з позбавленням волі, ОСОБА_5 , може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки він не має стійких соціальних зв`язків у м. Києві, не має місця реєстрації у м. Києві та джерела доходу;

- ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу підозрюваного ОСОБА_5 , а також те, що він є раніше судимим, а саме: вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 06.05.2019 за ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 345, ч. 1 ст. 70 КК України засуджений до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так як, ОСОБА_5 , на даний час не має постійного джерела доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, а тому, з метою наживи, може продовжити свою протиправну діяльність та вчиняти нові умисні корисливі кримінальні правопорушення.

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом примушування або спонукання до зміни показів чи відмови від надання показів;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Прокурор вважає, що застосування до підозрюваного біль м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваному та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на розслідування кримінального провадження та можуть призвести до продовження підозрюваним злочинної діяльності.

Так, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Крім того, відповідно до ст. 178 КПК України, при обранні ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прошу врахувати наступні обставини:

? вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним вказаного кримінального правопорушення;

? тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_5 , у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється;

? вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 .

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Крім того, враховуючи суспільну небезпеку вчиненого злочину та з метою забезпечення громадського спокою (рішення Європейського суду з прав людини від 26.06.1991 Лєтельє проти Франції) й запобігання вчиненню подібних злочинів підозрюваним є необхідність обрання запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Тому, прокурор прохав застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Житомирської обл., м. Бердичів, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, не працюючого, раніше судимого, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів, із застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та прохав його задовольнити.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні щодо заявленого клопотання заперечував. Вказував, що заявлені стороною обвинувачення ризики недоведеними, необґрунтованими та неактуальними, тому просив обрати підозрюваному домашній арешт.

Підозрюваний підтримав позицію захисника, щодо заявленого клопотання просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши сторін провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом із цим вирішуючи питання про наявність відносно підозрюваного ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про доведеність ризиків щодо переховування від органів досудового розслідування або суду, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Таким чином, суд приходить до висновку, що прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 183 КПК України може бути застосованим до ОСОБА_5 .

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення в виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя враховує наведене, а також приймає до уваги те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого проти власності. Суд приймає до уваги, що у підозрюваного відсутні стійкі соціальні зв`язки, останній не підтримує зв`язок із рідними, немає постійного місця проживання у м. Києві.

Таким чином зважаючи на визначені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину та необхідність у тому, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, суд вважає за необхідне визначити розмір застави на рівні 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 196, 309, 376 ч. 2 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу - задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 01 вересня 2023 року 18.51 год. з визначенням йому альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; рахунок отримувача: UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1