Єдиний унікальний номер №440/2733/18
Провадження №1-кп/943/6/2023
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року м. Буськ Львівська область

Буський районний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю захисника обвинуваченої ОСОБА_4

за участю обвинуваченої ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Буську Львівської області в залі суду кримінальне провадження про обвинувачення:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Андріївка, Буського району, Львівської області, українки, громадянки України, із вищою медичною освітою, працюючої лікарем-акушер-гінекологом у Комунальному некомерційному підприємстві "Буська центральна районна лікарня", зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , заміжня, раніше до кримінальної відповідальності не притягувалась,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 є медичним працівником та згідно наказу головного лікаря Буської центральної районної лікарні №10 від 01.03.2007 року перебуває на посаді лікаря акушер-гінеколога пологового відділення Буської центральної районної лікарні з другою кваліфікаційною категорією за спеціальністю лікар акушер-гінеколог.

Відповідно до п.3 «Лікар акушер-гінеколог» розділу «Професіонали» Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників. Випуск 78 «Охорона здоров`я», затвердженого наказом МОЗ України від 29.03.2002 №117, останній зобов`язаний здійснювати діагностику вагітності, спостереження за вагітними, рододопомогу, раннє виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікування та нагляд за породіллями. Застосовувати сучасні методи профілактики, лікування та реабілітації в межах своєї спеціальності; володіти всіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань. Надавати швидку і невідкладну медичну допомогу хворим акушерсько-гінекологічного профілю. Здійснювати нагляд за побічними реакціями/діями лікарських засобів. Вести лікарську документацію.

Також, лікар акушер-гінеколог повинен знати: чинне законодавство про охорону здоров`я та нормативні документи, що регламентують діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, основи права в медицині, організацію акушерсько-гінекологічної допомоги; права, обов`язки та відповідальність лікаря акушер-гінеколога; сучасну класифікацію гінекологічних захворювань; топографічну анатомію нормальну і патологічну фізіологію організму жінки; фізіологію та патологію вагітності, пологів і післяпологового періоду; загальні і спеціальні методи обстеження, які застосовуються в акушерстві і гінекології; сучасні методи профілактики, діагностики, лікування, реабілітації та диспансеризації акушерсько-гінекологічних захворювань, сучасні методи проведення пологів; профілактику невиношування і переношування вагітності, реанімацію, інтенсивну терапію новонароджених; сучасні методики виконання акушерських та ургентних гінекологічних операцій і маніпуляцій, а також реанімації; принципи доопераційної підготовки хворих і післяопераційного спостереження за ними; виявлення, спостереження, лікування ускладнень вагітності та післяпологову реабілітацію; правила оформлення медичної документації; сучасну літературу зі спеціальності та методи її узагальнення.

Згідно з п.п. 2.2., 2.4., 2.5., 2.6., 2.23 Посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога пологового відділення Буської центральної районної лікарні, затвердженої у 2016 році головним лікарем Буської центральної районної лікарні, ОСОБА_5 зобов`язана здійснювати діагностику вагітності, спостереження за вагітними, проддопомогу, сприяти ранньому виявленню ускладнень вагітності і пологів, лікуванню та нагляд за породіллям, застосовувати сучасні методи профілактики, лікування та реабілітації у межах своєї спеціальності, володіти усіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань, надавати швидку і невідкладну допомогу хворим акушерсько-гінекологічного профілю, негайно сповіщати свого керівника про будь-яку небезпечну ситуацію, що загрожує життю та здоров`ю людей, про кожен нещасний випадок, що стався у відділенні.

ОСОБА_5 , володіючи другою кваліфікаційною категорією за спеціальністю лікар акушер-гінеколог, згідно із затвердженим головним лікарем Буської центральної районної лікарні графіком чергувань лікарів пологового відділення, в період з 21.00 год. 17.12.2016 до 09.00 год. 18.12.2016 була відповідальним черговим лікарем акушер-гінекологом у відділенні патології Буської центральної районної лікарні та відповідно до п. 4.1. функціональних обов`язків чергового лікаря акушер-гінеколога пологового відділення, несла відповідальність за виконання обов`язків, які покладені на неї даним положенням, зокрема, що стосується своєчасного проведення обстеження хворих, раннього виявлення ускладнень вагітності і пологів, лікуванням та нагляд за породіллям, не виконала свої професійні обов`язки, внаслідок несумлінного до них ставлення та як наслідок спричинила тяжкі наслідки для потерпілої ОСОБА_6 .

Так, 17.12.2016 року вагітна ОСОБА_6 поступила у пологове відділення Буської центральної районної лікарні з діагнозом: І вагітність, 39 тижнів в якої пологова діяльність була відсутня. В подальшому у вигляді спостереження та лікування при наявності усіх умов стаціонару, повинна була забезпечувати черговий лікар акушер-гінеколог.

Разом з тим, при виникненні о 08.00 год. 18.12.2016 року гострої ситуації, а саме: «Передчасне часткове відшарування плаценти» у ОСОБА_6 , за прийняття змін у тактиці розродження, черговий лікар акушер-гінеколог Буської центральної районної лікарні ОСОБА_5 , несучи персональну відповідальність, як черговий лікар акушер-гінеколог за прийняття змін у тактиці розродження, а саме проведення підготовки до операції Кесарського розтину, яка повинна була розпочатись впродовж 15 хвилин, несумлінно ставлячись до своїх професійних обов`язків, порушуючи вимоги ст.ст. 6, 58, п. «а» ч.1 ст. 78 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я», Локального протоколу вторинної стаціонарної допомоги, адаптованого до умов роботи в пологовому відділенні Буської центральної районної лікарні, не перевела вагітну ОСОБА_6 у операційну та не розпочала підготовку до операції, а саме не організувала збір операційної бригади для виконання ургентної операції (категорія ургентності 1 до 15 хвилин) і не повідомила завідувача відділенням про даний випадок, відповідно вчасно не прийняла рішення про зміну тактики розродження та в подальшому ведення пологів, і як наслідок така бездіяльність, спричинила внутрішньоутробну смерть плоду.

Обвинувачена ОСОБА_5 вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнала. Суду пояснила, що дійсно вона працює лікарем акушер-гінекологом Буської ЦРЛ. 17.12.2016 з 21 до 9 години заступила на нічну зміну та відповідала за усі пологи, які проводились у відділенні. На момент заступлення на нічну зміну ОСОБА_7 вже перебувала у пологовому відділенні. Під час її чергування до неї зверталась ОСОБА_7 , яка скаржилась на болі в животі і кров`янисті виділення. На скарги ОСОБА_7 вона відреагувала, ввели спазмолітик, після цього ОСОБА_7 повернулась до своєї палати. 18.12.2016 о 5.00 ранку поступила ОСОБА_8 , згодом о 6.30 ранку поступила ОСОБА_9 , яка народила о 9.40 ранку. О 07.00 ОСОБА_7 скаржилась на переймоподібні болі та кров`яні виділення, що вказувало на початок родової діяльності. Вона, як лікар, запідозрила завчасне відшарування плаценти, про що доповіла завідуючому відділення ОСОБА_10 о 07.00 ранку телефоном, потім зателефонувала лікарю ОСОБА_11 , яка спостерігала в допологовий період за вагітною ОСОБА_7, яка прибула у лікарню о 7.30 ранку і почала збирати операційну бригаду, яка чергувала на дому. О 09.00 ранку провели канселярний огляд з лікарем ОСОБА_12 і встановили, що є завчасне відшарування плаценти у ОСОБА_7 і є необхідність в оперативному втручанні. Оскільки вона, як лікар, не має відповідної лікарської категорії на оперативне втручання, то таку операцію вона не могла розпочати, вона може тільки асистувати. Просить суд, ухвалити виправдувальний вирок.

В силу ст. 129 Конституції України та ст. 7 КПК України, основними засадами судочинства в Україні є верховенство права, законність, рівність усіх учасників судового розгляду перед законом і судом, повага до людської гідності.

За змістом ст.ст. 22, 21, 30 КПК України у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється судом на основі змагальності, безпосередності дослідження судом показань, речей та документів. Державне обвинувачення в суді підтримує прокурор, захист обвинуваченого здійснює він сам і його захисник, а функція розгляду справи покладається на суд. При цьому суд, зберігаючи незалежність, неупередженість і об`єктивність, створює необхідні умови для виконання учасниками їх процесуальних обов`язків і здійснення наданих їм прав.

Винуватість обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення повністю і об`єктивно стверджується дослідженими в ході судового розгляду доказами, а саме:

- показаннями потерпілої ОСОБА_6 , яка суду повідомила, що вона була скерована лікарем ОСОБА_13 , яка вела її вагітнсть, завчасно до пологів до Буської ЦРЛ під нагляд лікарів. Поступила вона на стаціонарне лікування 17 грудня 2016 року. 15.12-16.12.2016 року нічого не відбувалось. 17 грудня 2016 року почались переймоподібні болі. О 23.00 вона поскаржилась черговому лікарю ОСОБА_5 . Однак, отримала відповідь, що це нормально і в цьому не має нічого страшного, що так має бути. О 4 ранку вона звернулась до акушерки ОСОБА_14 , оскільки почалась незначна кровотеча. Чи повідомляла акушерка чергового лікаря ОСОБА_15 вона не знає. О 07.00 почалась сильна кровотеча і санітарка відвела її в оглядову, де її оглянула ОСОБА_5 . У неї були сильні перейми. Слухали серцебиття дитини. Пам`ятає, що після того, як її оглянула ОСОБА_5 , то сама ОСОБА_5 дзвонила ОСОБА_13 . Лікар ОСОБА_13 швидко прийшла, оглянула її і сказала, що треба кесерити, на що вона дала свою згоду. Оскільки втратила багато крові, то подальші події погано пригадує, але пам`ятає чітко, що о 10.00 ранку її везли в операційну. Ще перед тим ОСОБА_16 слухала серцебиття дитини і воно вже не було в межах норми. В період вагітності всі аналізи були в межах норми, вагітність протікала нормально, єдине що на 8 тижні вагітності була загроза викидня. Вважає, що із-за халатного ставлення чергового лікаря ОСОБА_5 , яка допустила неуважність, яка коштувала життя її дитині.

- показаннями свідка ОСОБА_17 , який є чоловіком потерпілої ОСОБА_6 суду повідомив, що лікар ОСОБА_5 не дотрималась всіх обов`язків лікаря. Його дружина ОСОБА_6 почувалась добре всю вагітність. 15 грудня 2016 року вона була оформлена на стаціонар в пологове відділення, оскільки так порадила ОСОБА_13 , бо дитина вже опустилась. Все йшло по плану. Дружина йому телефонувала і скаржилась, що у неї почались болі і почало мазатись. Вже ввечері 17 грудня 2016 року телефонувала йому дружина і скаржилась на болі внизу живота. Всі обстеження під час вагітності дружина проходила своєчасно і планово. Йому телефонувала теща зранку 18 грудня 2016 року і повідомила, що ОСОБА_18 будуть кесерити. Ми всі поїхали до лікарні. Першим до них вийшов анестезіолог і сказав, що з ОСОБА_19 буде все добре. Потім через годину вийшла лікар ОСОБА_13 і повідомила, що дитина померла, дитину витягнули неживу. Вважає, що за цілу ніч 18 грудня 2016 року можна було щось зробити, щоб врятувати дитину і за це в першу чергу відповідає черговий лікар ОСОБА_5

- показаннями свідка ОСОБА_13 , яка повідомила, що 17.12.2016 вранці під час її чергування до неї звернулася ОСОБА_6 на 39 тижні вагітності. В ході огляду нею було виявлено передвісники пологів, а саме скарги на ниючі болі внизу живота та попереку. В подальшому записано КТГ - серцебиття плоду в межах норми, а згодом ОСОБА_6 була госпіталізована в палату патології. На протязі вказаного дня пацієнтка під час оглядів скарг не висловлювала, поводилася спокійно та готувалася до пологів. В 21.00 год. вона передала зміну ОСОБА_5 , попередньо провівши з нею обхід усіх пацієнтів, зауважень не було та вона поїхала додому. 18.12.2016 приблизно о 08.00 год. до неї зателефонувала ОСОБА_5 , яка повідомила, що у ОСОБА_6 розпочалась сильна кровотеча і терміново потрібна її допомога. В подальшому, враховуючи, що це був недільний ранок вона потрапила на роботу біля 09.00 год. та оглянувши ОСОБА_6 діагностувала їй часткове передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти, дистрес плоду, що означало негайне родорозрішення шляхом кесарового розтину. Нею негайно було поінформовано завідувача ОСОБА_10 та викликано операційну бригаду. Окрім цього ОСОБА_6 введено фізрозчин, проводився запис КТГ плоду. Приблизно перед 10.00 год. вона разом із лікарем ОСОБА_20 розпочала операцію та о 10.15 год. добуто плід без ознак життя.

- показаннями свідка ОСОБА_21 , яка повідомила, що 17.12.2016 вона з 21.00 год. заступила на нічне чергування у пологове відділення Буської ЦРЛ. Черговим лікарем на нічну зміну 17.12.2016 заступила ОСОБА_5 , яка зробила обхід усіх пацієнтів. 18.12.2016 близько 04.00 год. до неї звернулася ОСОБА_6 зі скаргами на болі внизу живота, вона її оглянула та попросила заспокоїтись, оскільки родової діяльності не було. Близько 05.00 год. у пологове відділення поступила вагітна ОСОБА_8 , яка народила о 05.15 год. Крім цього, 06.50 також поступила вагітна ОСОБА_22 . Зранку близько 07.10 год. до лікаря ОСОБА_5 звернулась ОСОБА_6 зі скаргами на кров`янисті виділення і болі внизу живота. Як їй відомо ОСОБА_6 була переведена у родзал, у проведенні кесорового розтину вона участі не брала.

- показаннями свідка ОСОБА_22 , яка повідомила, що 18.12.2016 пологи у неї приймала лікуючий лікар ОСОБА_5 ;

- показаннями свідка ОСОБА_23 , яка повідомила, що працює у пологовому відділенні Буської ЦРЛ на посаді дитячої медсестри. 17.12.2016 вона з 19.00 год. заступила на нічне чергування. Крім неї також заступили на нічне чергування лікуючий лікар ОСОБА_5 та акушер ОСОБА_24 18.12.2016 близько 07.00 год. в коридорі пологового відділення вона зустріла ОСОБА_6 , яка вийшла із палати патології та скаржилась на болі внизу живота та кровотечу. Вона їй допомогла зайти у палату маніпуляцій та покликала акушера ОСОБА_24 та чергового лікаря ОСОБА_5 , які здійснили огляд ОСОБА_6 . Після огляду лікар ОСОБА_5 зателефонувала до лікаря ОСОБА_13 та викликала її на роботу, а ОСОБА_6 перевели у родзал, де підключили кардіотокографію плода. Пізніше ОСОБА_6 оглядала лікар ОСОБА_13 та вона скликала операційну бригаду, оскільки у ОСОБА_6 почалась сильна кровотеча.

- показаннями ОСОБА_25 , яка повідомила, що працює в пологовому відділенні Буської ЦРЛ на посаді молодшої медсестри. 17.12.2016 вона з 19.00 год. заступила на нічне чергування. Крім неї також заступили на нічне чергування лікуючий лікар ОСОБА_5 , акушер ОСОБА_24 дитяча медсестра ОСОБА_23 18.12.2016 близько 07.15 год. у маніпуляційній палаті знаходилася ОСОБА_6 , її оглядала черговий лікар ОСОБА_5 , яка викликала на роботу ОСОБА_13 по телефону. Після огляду ОСОБА_6 було переведено у родзал, де вона підготовляла дане приміщення до родів. Близько 08.00 год. приїхала лікар ОСОБА_13 та повторно почала оглядати ОСОБА_6 . Після цього вона пішла здавати зміну та біля 09.00 год. поїхала додому.

- показаннями свідка ОСОБА_26 , яка повідомила, що працює у пологовому відділенні Буської ЦРЛ на посаді молодшої медсестри. 17.12.2016 вона з 19.00 год. заступила на нічне чергування. Крім неї також заступили на нічне чергування лікуючий лікар ОСОБА_5 , акушер ОСОБА_24 дитяча медсестра ОСОБА_23 , ОСОБА_25 18.12.2016 близько 06.50 год. вона прибирала у палатах пологового відділення Буської ЦРЛ. Біля 07.15 год. з палати у коридор вийшла ОСОБА_6 яка скаржилась на болі в животі та йшла до лікаря. Після цього, вона зайшла у маніпуляційну та побачила кров на ногах ОСОБА_6 . Дальше прийшла черговий лікар ОСОБА_5 та почала оглядати ОСОБА_6 . Після огляду ОСОБА_5 викликала по телефону ОСОБА_13 та перевела ОСОБА_6 у родзал. Близько 08.00 год. приїхала ОСОБА_13 та почала оглядати ОСОБА_6

- показаннями свідка ОСОБА_10 , який повідомив, що черговим лікарем з 17.12.2016 по 18.12.2016 була ОСОБА_5 , яка здійснювала нагляд за усіма перебуваючими у пологовому відділенні. 18.12.2016 близько 08-08.30 год. до нього зателефонувала ОСОБА_13 та доповіла, що у ОСОБА_6 почалась маткова кровотеча. Він їй сказав збирати операційну бригаду, викликати ОСОБА_20 та розпочинати кесарів розтин.

- показаннями свідка ОСОБА_20 , яка повідомила, що 18.12.2016 вона мала заступати на чергування об 09.00 год. та з нічної зміни мала змінити ОСОБА_5 . Однак цього дня після 08.00 год до неї зателефонувала ОСОБА_13 та попросила прийти швидше, оскільки було потрібно прооперувати жінку. коли вона прибула на роботу, то нею разом із ОСОБА_13 та ОСОБА_5 було проведено огляд ОСОБА_6 та встановлено діагноз передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти, дистрес плоду. Огляд провели о 09.10 год., а операція розпочалась о 10.10 год.

- показаннями свідків ОСОБА_27 та ОСОБА_28 , які повідомили, що 18.12.2016 у пологовому відділенні Буської ЦРЛ здійснювала чергування ОСОБА_5 , а їх викликала для проведення операції ОСОБА_13

- показаннями свідка ОСОБА_29 , який суду повідомив, що графік чергувань складає завідуючий відділенням. Чергування лікаря передбачає 12 годин. Вся організація роботи покладається на завідуючого відділенням. Нагляд за пацієнтами здійснює черговий лікар, який здійснює нагляд та надає допомогу, якщо важкий випадок, то збирається консиліум лікарів. Оскільки штат лікарні є неповним, то було чергування операційної бригади на дому. Один лікар не може провести оперативне втручання, потрібен асистент. Все залежить від конкретного випадку. Черговий лікар робить дзвінок в приймальне відділення, повідомляється водій, який виїжджає за членами операційної бригади, а лікар одночасно обдзвонює операційну бригаду. Якщо операційна бригада чергує на дому, то за 15 хвилин зібрати всіх неможливо. При таких випадках обов`язково проводиться службове розслідування та клініко-експертна комісія також робить свій висновок.

- показаннями експерта ОСОБА_30 , яка приймала участь проведенні первинної та додаткової експертиз, суду повідомила, що при підготовці висновку КЕК надаються матеріали справи, сам висновок базується на медичній документації. Черговий лікар ОСОБА_5 повинна була готувати до кесарева розтину, жінку мали перевести одразу до операційної зали, а не до родзалу. Акушерка ОСОБА_31 , однак повинна була це зробити черговий лікар ОСОБА_5 . Попередити загибель плоду можливо було при вчасному наданні медичної допомоги, це при тому, що черговий лікар вчасно та правильно встановила діагноз. Операція мала бути розпочата через 15 хвилин після встановленого діагнозу черговим лікарем і саме черговий лікар ОСОБА_5 мала збирати операційну бригаду.

Показаннями експерта ОСОБА_32 , яка повідомила, що брала участь у проведенні експертизи, якою встановлено, що обстеження і спостереження за ОСОБА_6 черговим лікарем проводилось не у повній мірі відповідно до наказів МОЗ, медична допомога не була надана у повному об`ємі відповідно до стану ОСОБА_6 . Після появи кров`янистих виділень о 08.00 год. черговий лікар перевів ОСОБА_6 у пологовий зал, замість того щоб перевести в операційну та готуватись до операції. Черговий лікар встановив діагноз, який передбачав проведення операції з кесаревого розтину протягом 15 хвилин і про це було достеменно відомо лікарю ОСОБА_5 . Лікар ОСОБА_5 має ІІ лікарську категорію, що передбачає проведення нею кесарського розтину. Однак, такий діагноз, як передчасне відшарування плаценти передбачає, що лікар не може сам оперувати, бо передбачаються ускладнення. Плацентарна дисфункція могла сприяти відшаруванню плаценти. Попередити анатальну загибель плоду можна було попередити терміновим кесарським розтином. Якби операція була розпочата о 6-7 ранку, плід був би живий. Якщо є кров`янисті виділення, то це вже має занепокоїти лікаря і жінку везуть в операційну. В обмінній карті ОСОБА_6 не був зазначений резус конфлікт, оскільки є різні резуси крові батьків. Серцебиття плоду 110 вказує на те, що є брадокардія плоду, недостатність кисню. За всі наслідки, що відбуваються у відділенні, несе відповідальність черговий лікар. Щодо налагодження організаційної роботи в середині лікарні, то це питання не відноситься до експертного дослідження.

З досліджених під час розгляду справи по суті письмових доказів, убачається наступне.

ОСОБА_5 відповідно до наказу головного лікаря Буської ЦРЛ № 10 від 01.03.2007 перебуває на посаді лікаря акушер-гінеколога пологового відділення "Буська ЦРЛ", володіє другою кваліфікаційною категорією за спеціальністю лікар-акушер-гінеколог, тобто є медичним працівником.

Відповідно до п.п. 2.2., 2.4., 2.5., 2.6., 2.23 Посадової інструкції лікаря акушер-гінеколога пологового відділення Буської центральної районної лікарні, затвердженої у 2016 році головним лікарем Буської центральної районної лікарні, ОСОБА_5 зобов`язана здійснювати діагностику вагітності, спостереження за вагітними, проддопомогу, сприяти ранньому виявленню ускладнень вагітності і пологів, лікуванню та нагляд за породіллям, застосовувати сучасні методи профілактики, лікування та реабілітації у межах своєї спеціальності, володіти усіма методами амбулаторного та стаціонарного лікування, повним обсягом хірургічних втручань, надавати швидку і невідкладну допомогу хворим акушерсько-гінекологічного профілю, негайно сповіщати свого керівника про будь-яку небезпечну ситуацію, що загрожує життю та здоров`ю людей, про кожен нещасний випадок, що стався у відділенні.

Висновком комісійної судово-медичної експертизи №5 від 16.03.2018. згідно якого спостереження за вагітною ОСОБА_6 з моменту поступлення 17.12.2016 у пологове відділення Буської ЦРЛ проводилося не у повному об`ємі: не зроблена лікарями оцінка КТГ. У подальшому 18.12.2016 коли черговим лікарем ОСОБА_5 відмічено про наявність у ОСОБА_6 кров`янистих виділень і запідозрено часткове передчасне відшарування нормально розташованої плаценти у період з 08.00 год. по 09.00 год записів про стан жінки і плода в історії пологів немає і в цей період не проведено УЗД та КТГ. Не надано оцінки запису КТГ плоду за 17.12.2016 згідно наказу МОЗ №900. медична допомога вагітній не була надана у повному об`ємі відповідно до її стану, не визначений ступінь акушерського та перинатального ризику, не проведена оцінка БПП. Після появи кров`янистих виділень із піхви 08.00 год. 18.12.2016 черговий лікар перевів вагітну у пологовий зал замість того щоб перевести в операційну і терміново готувати до операції. З 08.00 по 09.10 год. ОСОБА_6 медичним персоналом не спостерігалася, про що свідчить відсутність записів про стан вагітної і плоду в історії пологів. При появі клінічних симптомів відшарування плаценти згідно протоколу МОЗ №977 необхідно було терміново до 15 хвилин проводити операцію кесарського розтину. При виникненні об 08.00 год. 18.12.2016 гострої ситуації за прийняття змін у тактиці розродження несе відповідальність черговий лікар нічної зміни ОСОБА_5 . Передчасне часткове відшарування плаценти вимагало розпочати операцію кесарського розтину до 15 хвилин. У даному випадку через недотримання вимог клінічних протоколів операція була розпочата пізно, що призвело до загибелі плоду. Загибель плоду можна було попередити. Комісія вважає, що професійні обов`язки лікарями пологового відділення Буської ЦРЛ виконані не у повному об`ємі, з порушеннями вимог клінічних протоколів МОЗ і при своєчасному виконанні операції кесарського розтину можна було би зберегти життя дитини. Черговим лікарем ОСОБА_5 недооцінений стан вагітної і плоду при зверненні зі скаргами на болі і виділення, не розпочата своєчасно операція першої категорії ургентності, що є порушенням наказу МОЗ №582 та клінічного протоколу №977.

-висновком комісійної судово-медичної експертизи №249 від 19.11.2018. З підсумку висновку вбачається, що при вивченні матеріалів кримінального провадження (протоколи допитів медичного персоналу) і записів у історії пологів № 887 встановлено, що її: черговий лікар акушер-гінеколог ОСОБА_5 о 08.00 год 18.12.2016р. після огляду ОСОБА_6 встановила діагноз: «Перша вагітність, 39 тижнів, Підозра, на часткове відшарування нормально розміщеної плаценти» і викликала лікаря акушер-гінеколога ОСОБА_13 . Алгоритм дій чергового лікаря не відповідав локальному клінічному протоколу вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги «Акушерські кровотечі», затвердженого у 2017р. головним лікарем Буської ЦРЛ.

2.У випадку своєчасного початку операції кесарського розтину, смерть плоду у роділлі ОСОБА_6 можна було попередити.

3.З моменту прибуття у пологове відділення Буської ЦРЛ (18.12.2016 о 07.40 год.) лікар акушер- гінеколог ОСОБА_13 повідомила про випадок зав. відділенням ОСОБА_10 і взяла на себе обов`язок чергового лікаря ОСОБА_5 по збору операційної бригади для проведення операції роділлі ОСОБА_6 , у відповідності до локального протоколу і згідно Наказу МОЗ України № 977 «Про внесення змін до Наказу МОЗ України від 15.12.2003р №582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги».

4.Згідно пояснення ОСОБА_6 (а.с.13) кровотеча в неї почалася 18.12.2016р. об 06.00 год., після чого її оглядала черговий лікар ОСОБА_5 разом з акушеркою ОСОБА_35 і вирішили викликати її лікуючого лікаря ОСОБА_13 .

Як записано черговим лікарем ОСОБА_5 у історії пологів № 88 при вагінальному огляді 18.12.2016р. о 08.00 год. у ОСОБА_6 виявлені кров`янисті виділення з піхви у кількості 50мл, запідозрено часткове відшарування плаценти.

Гр. ОСОБА_33 родила у пологовому відділенні Буської ЦРЛ о 05.15 год (до моменту відшарування плаценти у гр. ОСОБА_6 ) і на титульному аркуші копії історії пологів № 885 не вказано про будь-які перенесені ускладнення в пологах, після пологів, або хірургічні операції.

Відповідно до записів на титульному аркуші копії історії пологів №886 на ім`я ОСОБА_34 видно, що пологи у неї треті, термінові, перейми почалися 02.00 год., води відійшли о 06.30год. і о 09.40год. народилася жива дівчинка. Будь-які перенесені ускладнення в пологах, після пологів, або хірургічні: №249 операції на титульному аркуші не відмічені, у зв`язку із відсутністю патології протікання пологів роділля не потребувала постійного нагляду чергового лікаря акушер-гінеколога і ОСОБА_5 мала можливість доповісти по телефону зав. відділенням про відшарування плаценти у ОСОБА_6 і організувати виклик ургентної бригади по сигналу «акушерський ургентний дзвінок» у відповідності до локального клінічного протоколу вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги «Акушерські кровотечі», затвердженого у 2017р. головним лікарем Буської ЦРЛ для надання невідкладної допомоги роділлі ОСОБА_6 .

5.Діагноз « Друга вагітність 39 тижнів. Підозра на часткове відшарування нормально розміщеної плаценти» був виставлений черговим лікарем гінекологом ОСОБА_5 18.12.2016р. зразу же після огляду ОСОБА_6 , і відповідав акушерській ситуації. Вказаний діагноз був підтверджений результатами спільного огляду за участю лікарів ОСОБА_13 , ОСОБА_20 і ОСОБА_5 .

6.Лікар акушер-гінеколог ОСОБА_13 прибула у пологове відділення Буської ІДРЛ одразу ж після виклику черговим лікарем ОСОБА_5 . Згідно протоколів допитів медичних працівників, при огляді роділлі передчасне відшарування плаценти було підтверджено, з цього приводу вона по телефону повідомила зав.відділенням ОСОБА_10 і лікаря акушер-гінеколога ОСОБА_20 , яка мала заступити на чергування після ОСОБА_5 (для участі у операції кесарева розтину), а також організувала збір чергової анестезіологічної бригади, члени якої в цей період чергували на дому. Таким чином алгоритм дій лікаря ОСОБА_13 був правильним. Однак термін початку операції ( категорія ургентності 1 - до 15 хв.) не відповідав клінічному протоколу МОЗ України № 977 «Про внесення змін до Наказу МОЗ України від 15.12.2003р №582 «Про затвердження клінічних протоколів з акушерської та гінекологічної допомоги» і локальному протоколу Буської ЦРЛ, так як операція розпочалась о 10 год.10 хв., в той час як об`єктивні клінічні симптоми відшарування плаценти були встановлені о 08год.00хв., і спільним оглядом 3-х лікарів акушер-гінекологів діагноз відшарування плаценти був підтверджений і прийнято рішення про проведення операції кесарева розтина о 09.год.10хв.

7. При наявності у лікарні анестезіологічного забезпечення акушер- гінеколог ОСОБА_13 могла розпочати операцію кесарева розтину, так як у відділенні була присутня черговий лікар акушер-гінеколог ОСОБА_5 , але ургентна анестезіологічна бригад несла чергування на дому і була доставлена у лікарню у період 09 год. 10 хв. до 09.30хв. ( відповідно до копії шляхового листа № 836 від 18.12.2016р. автомашини Буської ЦРЛ).

8.9. При забезпеченні адміністрацією Буської ЦРЛ цілодобового чергування операційної бригади, укомплектованої двома акушер-гінекологами, анестезіологом та неонатологом, операцію можна було почати своєчасно, в межах часових вимог, встановлених наказами МОЗ України, а не збирати медичний персонал по м. Буську, кожного окремо з його місця проживання. Відповідальність за збір операційної бригади адміністрацією лікарні був покладений на чергового лікаря. Черговий лікар ОСОБА_5 не виконала покладених на неї обов`язків, а саме: не організувала збір оперативної бригади для виконання ургентної операції (категорії ургентності 1 - до 15 хв.) і не повідомила завідувача відділенням про даний випадок.

Згідно журналу обліку приймання вагітних, роділь та породіль у пологове відділення вбачається, що під № 887 міститься запис про те, що о 10 год 17.12.2016 ОСОБА_6 з`явилась сама, І вагітність 39 тижнів. Передвісники родів. Остаточний діагноз: кесарський розтин. Передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти. Ретроплацентарна гематома. Антигнатальна загибель плоду. Постгемарогічна анемія. Матка кювера.

Згідно Індивідуальної карти вагітної і породіллі 161, ОСОБА_6 взята на облік 04.06.2016; згідно запису лікаря від 09.12.2016 року скарги відсутні, рухи плоду відчуває добре, матка в тонусі, наступна явка 15 грудня 2016 року.

Згідно картки розвитку новонародженого № 887 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 10 годин 15 хвилин, жіноча стать, народилась мертвою, вага 2950 грам, зріст 50 см. Заключний діагноз: І вагітність 39 тижнів. Передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти. Ретроплацентарна гематома. Антигнатальна загибель плоду. Постгемарогічна анемія. Матка кювера.

Згідно протоколу патологаонатомічного дослідження № 248-Д від 19 грудня 2016 року смерть доношеного плоду жіночої статі, що народився від І вагітності І пологів в терміні гестації 39 тиж. Наступила антенатально. Причиною смерті стало порушення матково-плацентарного кровоплину, що наступило в результаті передчасного відшарування нормально розташованої плаценти.

Згідно історії пологів ОСОБА_6 № 887 поступила в пологове відділення 17.12.2016 року о 10.00. 17.12.2016 року черговий лікар ОСОБА_5 зробила запис в історії пологів о 22.30, 18.12.2016 року черговий лікар ОСОБА_5 зробила черговий запис о 08.00, де вказала, що серцебиття плоду 110 ударів в хвилину. Черговим лікарем ОСОБА_5 зазначено діагноз І вагітність 39 тижнів. Підозра на часткове відшарування нормально розміщеної плаценти. 18.12.2016 о 09.10 запис спільним оглядом лікарів ОСОБА_20 , ОСОБА_13 , ОСОБА_5 виставлено діагноз І вагітність 39 тижнів. Передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти. Дистрес плоду. Вирішено розродити вагітну шляхом кесарського розтину. Згідно протоколу операції № 47, така розпочата о 10 год. 10 хв. 18.12.2016 року.

Суд проаналізувавши представлені стороною захисту адвокатом ОСОБА_4 докази в підтримку своєї позиції, звертає увагу на те, що саме ОСОБА_5 була черговим лікарем, яка заступила на нічну зміну о 21.00 17 грудня 2016 року. Підтвердженням того, є власноруч зроблені записи в історії пологів ОСОБА_6 , де ОСОБА_5 підписувалась як черговий лікар. Будучи медичним працівником, вона знала і була обізнана, до чого може призвести передчасне відшарування нормально розміщеної плаценти. Крім того, станом на 08.00 ранку 18.12.2016 року плід був живим, на що вказувало серцебиття дитини, що також відображено в записі чергового лікаря. Згідно протоколу операції така лише була розпочата о 10.10, тобто з моменту встановлення діагнозу черговим лікарем пройшло 2 години 10 хвилин, хоча за лікарським протоколом така повинна була бути розпочата через 15 хвилин з моменту встановленого діагнозу. Однак, така розпочата не була, що і призвело до загибелі доношеного плоду, який операційна бригада добула о 10.15 18.12.2016 року.

Довідкою про проведення службової перевірки Департаменту охорони здоров`я Львівської ОДА щодо якості надання медичної допомоги ОСОБА_6 згідно якої в історії пологів №887 о 08.00 год. 18.12.2016 є запис чергового лікаря. запідозрено часткове передчасне відшарування нормально розташованої плаценти. О 09.00 год. є запис кардіотахограми - сальтотарний ритм. Діагноз дистресу плода не виставляється. Роділля повернена в родзал, викликано другого чергового лікаря ОСОБА_13 О 09.10 год. 18.12.2016 проводиться не консиліум, а спільний огляд лікарів. Діагноз - передчасне відшарування нормально розташованої плаценти. Дистрес плоду. Операцію розпочато о 10.10. год. О 10.15 год. народжено мертвий плід. Діагноз - антенатальна загибель плоду. При зверненні стаціонарної вагітної 23.00 год. 17.12.2016 зі скаргами на кров`янисті виділення з піхви, черговим лікарем недооцінено стан пацієнтки та внутрішньоутробного плода (не проведенні огляд у дзеркалах, КТГ та УЗД). При повторному зверненні зі скаргами на переймоподібний біль та кров`янисті виділення о 04.00 год. 18.12.2016 пацієнтка оглянута лише акушеркою, а не черговим лікарем. О 07.00 год. 18.12.2016 вагітна поскаржилась на появу кров`янистих виділень у великій кількості. Запис про це в історії пологів є за 08.00 год. 18.12.2016. Після огляду черговим лікарем встановлено діагноз І вагітність, 39 тижнів, підозра на часткове відшарування нормально розміщеної плаценти. Лише о 09.10 год. 18.12.2016 проведено спільний огляд 3-ма лікарями. Запис КТГ перед операцією не оцінений по шкалі Фішера. Операція розпочата через годину після встановлення діагнозу 3-ма лікарями, о 10.10 год., хоча згідно клінічного протоколу МОЗ №977 ситуація вимагала першої категорії ургентності - початок операції до 15 хвилин після встановлення діагнозу. Висновок: медична допомога в умовах пологового відділення Буської ЦРЛ надавалась неналежним чином - розродження шляхом операції кесаревого розтину проведено із значним запізненням, що призвело до антенатальної загибелі плоду. Комісія вважає випадок антенатальної загибелі плоду попереджуваним.

Протоколом №6 засідання медичної ради Буської ЦРЛ від 30.12.2016 згідно якого 18.12.2016 о 08.00 год. у ОСОБА_6 раптово розпочались кров`янисті виділення з піхви, болі внизу живота. Вирішено в ургентному порядку родорозрішити операцією з кесарського розтину. Враховуючи недоліки: черговий акушер-гінеколог недостатньо вела динамічне спостереження за вагітною (не провела кардіотокографічного моніторингу стану плода), була затримка в операції кесаревого розтину. Висновок: антенатальна загибель плоду була попереджувальною.

Висновком Департаменту охорони здоров`я Львівської ОДА за результатами клініко-експертної комісії надання медичної допомоги ОСОБА_6 , згідно якого надання медичної допомоги ОСОБА_6 в умовах Буської ЦРЛ не відповідало вимогам наказів МОЗ України №977, №582, №900, №205, №782, №676. В умовах Буської ЦРЛ черговим лікарем недооцінено стан пацієнтки зі скаргами на кров`янисті виділення з піхви: не проведені огляд в дзеркалах, кардіотокографія та ультрасонографічне обстеження; при повторному зверненні через 5 годин пацієнтка оглянута акушеркою, а не черговим лікарем; згідно запису в історії пологів скарги на появу кров`янистих виділень з`явилися о 08.00 год. 18.12.2016. Діагноз: дистрес плода, передчасне відшарування нормально розташованої плаценти встановлено о 09.10 год. 18.12.2016, а операцію розпочато лише о 10.10 год. 18.12.2016., а згідно наказу МОЗ №977 категорія ургентності до 15 хвилин. Запис кардіотокограми перед операцією не оцінений згідно вимог наказу МОЗ №900. Згідно наказу МОЗ №205 у разі прогресуючої кровотечі, що стає неконтрольованою та супроводжується дистресом плода необхідне термінове розродження; в Буській ЦРЛ з моменту виникнення кровотечі не було проведено адекватної оцінки стану матері та плода, мобілізація медичного персоналу з проводу даної ситуації була пролонгованою.

Наказом №77 від 16.02.2017 про накладення дисциплінарного стягнення, згідно якого, за неналежне надання медичної допомоги в пологовому відділі Буської ЦРЛ громадянці ОСОБА_6 , що призвело до антенатальної загибелі плоду, оголошено ОСОБА_5 догану.

За таких обставин, суд вважає, що вищевказані докази, які безпосередньо досліджені у ході судового розгляду цього кримінального провадження, були здобуті у відповідності з вимогами КПК України, тобто є достатніми, належними, допустимими та достовірними.

Згідно вимог ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ із точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Відтак, аналізуючи зазначені докази з точки зору їх допустимості, належності, об`єктивності та достатності, суд приходить до висновку про доведеність вини обвинуваченої ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України, у вчиненні, а саме невиконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжкі наслідки для хворого.

Наведені вище докази винуватості обвинуваченої у своїй сукупності є логічними і послідовними, взаємоузгоджуються між собою та відтворюють реальні події, що мали місце за вищенаведених фактичних обставин, які обвинуваченою та її захисником частково оспорюються.

Положеннями ч. 2 ст. 50 КК України визначено, що покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобіганню нових злочинів як засудженими, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 65 КК України особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне і достатнє для її виправлення та попередження вчинення нових злочинів. Суд, призначаючи покарання, зобов`язаний врахувати ступінь тяжкості вчиненого злочину, дані про особу винного та обставини справи, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Обставин, що пом`якшують та обтяжують вину обвинуваченої судом не встановлено.

Подія злочину мала місце 18.12.2016 року, відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України, вказане кримінальне правопорушення є нетяжким злочином. Згідно п 2 ч. 1 ст. 49 КК України строк давності притягнення до кримінальної відповідальності за вказаний злочин становить три роки і він завершився 18.12.2019 року.

Оскільки строки давності притягнення до кримінальної відповідальності закінчились, відтак обвинувачену ОСОБА_5 слід звільнити від призначеного покарання судом.

Долю речових доказів слід вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Керуючись ст.ст. 368, 373, 374 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Визнати ОСОБА_5 винуватою у пред`явленому обвинуваченні, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України та призначити їй покарання у виді позбавлення волі строком на 2 роки, звільнивши від призначеного покарання, на підставі ст. 49 КК України.

Речові докази, а саме: амбулаторна картка ОСОБА_6 , історія пологів ОСОБА_6 , індивідуальна картка вагітної та породіллі ОСОБА_6 - залишити при матеріалах кримінального провадження.

Вирок може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Буський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_1