печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисників - адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , прокурора ОСОБА_7 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 про скасування підозри в порядку п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України у кримінальному провадженні №000025,-

ВСТАНОВИВ:

Захисник - адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на повідомлення Старшого слідчого другого відділу Управління з досудового розслідування військових правопорушень, а також порушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, вчинених внаслідок ведення Російською Федерацією, із залученням представників інших держав, агресивної війни проти України Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 про підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 12 ст. 111, ч. 5 ст. 402, ч. 5 ст. 407 КК України, в межах кримінального провадження № 0000257 від 14.04.202 року. В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 зазначає, що 11.09.2022 року Старшим слідчим другого відділу Управління з досудового розслідування військових правопорушень, а також порушень проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, вчинених внаслідок ведення Російською Федерацією, із залученням представників інших держав, агресивної війни проти України Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_8 . ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 5 ст. 407 КК України. 13.03.2023 року ОСОБА_6 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри за ч. 2 ст.111, ч. 5 ст. 402, ч. 5 ст.407 КК України. Сторона захисту вважає, що в діях ОСОБА_6 відсутні склад та подія кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, оскільки той не спілкувався та не проводив зустрічей з жодним представником окупантів, а повідомлена підозра не відповідає дійсності та справжнім обставинам справи. Крім того, у своїй скарзі ОСОБА_4 зазначає, що ОСОБА_6 самовільно не залишав місця служби, оскільки не знаходився в підпорядкуванні Штабу оборони міста Харкова та виконував наказ вищого керівництва СБУ про виведення особового складу УСБУ в Харківській області із міста Харкова та направлення його частини до м. Києва для охорони Урядового кварталу та був відсутній у м. Харкові тривалістю до десяти діб. Підставою для скасування повідомлення про підозру або визнання такою, що не набула статусу підозрюваного є порушення процесу (порядку) здійснення повідомлення про підозру, відсутність обов`язкових елементів повідомлення про підозру. Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п.10 ч.1 ст.303 КПК України. Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом. Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону. Отже підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм. В судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив задовольнити. Захисник - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні просив скаргу задовольнити. Захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні скаргу підтримав, просив задовольнити. Підозрюваний - ОСОБА_6 в судовому засіданні скаргу підтримав. Прокурор - ОСОБА_7 в судовому засіданні щодо задоволення скарги заперечував, просив долучити заперечення на скаргу, зазначивши, що повідомлення про підозру є обґрунтованим, підтверджується матеріалами, зібраними органами досудового розслідування. Вислухавши думку захисників, підозрюваного, прокурора, дослідивши матеріали скарги, надані в судовому засіданні матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку. Слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора проведено досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000257 від 14.04.2022, у якому наразі виконуються вимоги ст. 290 КПК України. У вказаному кримінальному провадженні слідчим ГСУ ДБР ОСОБА_8 за погодженням з прокурором 13.03.2023 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснено зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 407, ч. 4 ст. 402 КК України. ОСОБА_6 повідомлено про підозру в тому, що він, будучи військовослужбовцем Служби безпеки України, обіймаючи посаду начальника Управління СБ України в Харківській області, володіючи інформацією про проведення зс рф 24.02.2022 наступальної операції на територію України, будучи переконаним у її успішності, вчинив незаконні дії, спрямовані на проведенні підривної діяльності проти України з метою заподіяння шкоди обороноздатності та державній безпеці, а також вчинив незаконні дії проти встановленого порядку несення військової служби в умовах воєнного стану: - організував вчинення підлеглими працівниками спроби усунення Голови Харківської обласної військової адміністрації ОСОБА_10 від виконання покладених на нього обов`язків з метою перешкоджання здійснення ним необхідних заходів правового режиму воєнного стану та спроби захоплення державної влади в регіоні; - умисно не забезпечив виконання покладених на УСБ України в Харківській області завдань та за відсутності жодних законних підстав віддав наказ особовому складу УСБУ в Харківській області покинути адміністративне приміщення УСБУ та територію м. Харків (місце несення служби) за відсутності передумов для цього; - умисно створив умови для здачі ворогові наявних на зберіганні і адміністративній будівлі УСБ України в Харківській області зброї, бойових припасів, засобів забезпечення бойових дій, засобів індивідуального захисту військовослужбовців; - дискредитував чинну владу м. Харкова та Харківської області шляхом висвітлення в засобах масової інформації недостовірної інформації з метою дестабілізації ситуації в області; - перешкоджав функціонуванню єдиної системи управління сил безпеки та сил оборони та подальшої бездіяльності органів безпеки м. Харків та Харківської області; - самовільно залишив місце несення служби без поважних причин в умовах воєнного стану; - умисно не виконав наказ в умовах воєнного стану. Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями Глави 22 КПК України; порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України. Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вищевказаних процесуальних норм. Відповідно до ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав. Згідно ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. Статтею 278 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Повідомлення про підзору ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, Підозра ОСОБА_6 обґрунтовується, зокрема, наступними доказами (додаються у копіях до цих заперечень): протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.08.2022;протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 11.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 11.08.2022; протоколами допитів свідків ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 29.09.2022; висновком експертів за результатами проведення судової військової експертизи від 28.07.2022 №19715/22-81 ДСК; інформацією Сил оборони Харкова, згідно якої виконання вимог Бойових розпоряджень Головнокомандувача ЗС України від 23.02.20222 №39/304/92/29 УСБ України в Харківській області стало можливим лише з 26.03.2022. Бойові донесення зведення, що підтверджують виконання функціональних обов`язків працівниками УСБУ в Харківській області за період з 23.02.2022 по 30.05.2022 відсутні; висновком експертів за результатами проведення судової військової експертизи від 02.02.2022 №29505/22-81 ДСК. Перевіркою журналів реєстрації рапортів по стройовій частині, журналів реєстрації наказів за період з 23.02.2022 по 30.05.2022 не встановлено документів, на підставі яких керівництву та/або особовому складу УСБ України в Харківській області дозволялася евакуація та залишення місця несення або вибуття за межі Харківського гарнізону. Іншими матеріалами досудового розслідування у своїй сукупності. Разом з тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею, відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, та може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості. Як визначено у ч.ч. 1,2 ст. 89 КПК України, суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення. У разі встановлення очевидної недопустимості доказу під час судового розгляду суд визнає цей доказ недопустимим, що тягне за собою неможливість дослідження такого доказу або припинення його дослідження в судовому засіданні, якщо таке дослідження було розпочате. У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування». Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57). Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, що можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих. При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру. Крім того, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри перевірялась слідчим суддею при продовженні строку тримання під вартою, а також судом апеляційної інстанції при розгляді скарги на ухвалу слідчого судді про продовження запобіжного заходу. Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від у справі № 757/15679/23-к строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено до 19.06.2023 включно. За результатами апеляційного перегляду зазначеного судового рішення Київським апеляційним судом ухвалу слідчого судді залишено без змін. Також у даному кримінальному провадженні захисником підозрюваного ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_3 в порядку ст. 303 КПК України оскаржено слідчому судді Печерського районного суду м. Києва повідомлення ОСОБА_6 про підозру вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 5 ст. 407 КК України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_19 від 01.02.2023 скарга сторони захисту на повідомлення про підозру залишена без задоволення. Київським апеляційним судом за наслідками апеляційного перегляду ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 01.02.2023 вказане судове рішення залишено без змін. Нових доказів, які не були предметом дослідження під час застосування та продовження дії запобіжного заходу, стороною захисту не надано. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 про скасування підозри в порядку п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України у кримінальному провадженні №000025, задоволенню не підлягає. Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 22, 26, 107, 303, 307-309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 про скасування підозри в порядку п.10 ч. 1 ст. 303 КПК України у кримінальному провадженні №000025 - відмовити. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Повний текст ухвали буде проголошений 06.06.2023 року о 14-15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1