печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

Іменем України

21 квітня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представника потерпілої ОСОБА_8

потерпілої ОСОБА_9

провівши підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0007491, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2019, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 190 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

На адресу Печерського районного суду м. Києва надійшов вказаний обвинувальний акт.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, посилаючись на те, що провадження підсудне Печерському районному суду м. Києва, підстав для закриття провадження не вбачається, обвинувальний акт складений у відповідності до вимог КПК України. Судовий розгляд просила призначити у відкритому судовому засіданні. Одночасно прокурор звернулася до суду із клопотанням про виклик в судове засідання свідків згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 вважав можливим призначити провадження до судового розгляду, заявив клопотання про виклик у судове засідання для допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 . Так, зазначив, що слідчий Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_10 , оперуповноважений Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_11 , відповідно до матеріалів кримінального провадження, пов`язаного зі смертю ОСОБА_14 , проводили огляд місця події (трупа), зокрема фотографували паспорт останнього, і відповідно до Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні повинні були здати цей паспорт в органи державної реєстрації актів цивільного стану, який в свою чергу повинен був передати його до Державної міграційної служби. Виходячи з наведеного, виникає необхідність провести допит вказаних осіб для з`ясування долі паспорта, перевірки, чи вилучався останній в ході огляду, чи передавався працівниками поліції третім особам і взагалі у кого він знаходився, оскільки згідно обвинувального акта вказаним паспортом скористався обвинувачений ОСОБА_7 . Крім того, вважає доцільним допитати у якості свідка ОСОБА_12 - понятого, присутнього під час огляду місця події (трупа), та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 , який засвідчував договір купівлі-продажу квартири між ОСОБА_9 та ОСОБА_14 з питань де саме укладався останній, що може в подальшому вплинути на територіальну підсудність справи, а також яким чином нотаріус встановлював особу ОСОБА_14 під час укладення і засвідчення договору.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 підтримала вказане клопотання. Також заявила клопотання про виклик у судове засідання для допиту свідка ОСОБА_15 - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, яким 19.08.2019 була посвідчена довіреність, якою ОСОБА_14 уповноважував ОСОБА_6 бути представником та вчиняти певні дії з питань продажу квартири АДРЕСА_1 . У зв`язку з викладеним, допит ОСОБА_15 вважає необхідним для з`ясування події та обставин встановлення нотаріусом особи ОСОБА_14 , за якого згідно з обвинувальним актом, видав себе ОСОБА_7 , пред`явивши паспорт та РНОКПП померлого.

Обвинувачена ОСОБА_6 підтримала позицію своїх захисників та зауважила, що сторона обвинувачення у реєстрі матеріалів вказала нотаріус, який взагалі не має відношення до справи.

Обвинувачений ОСОБА_7 не заперечував проти призначення провадження до судового розгляду, позиції щодо клопотань про виклик в судове засідання свідків не висловив.

Представник потерпілої ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_8 проти призначення провадження до судового розгляду не заперечував, вирішення питання про виклик свідків залишив на розсуд суду.

Потерпіла ОСОБА_9 підтримала думку свого представника.

Прокурор проти клопотання захисників про виклик свідків заперечила у зв`язку з тим, що вказані свідки стороні обвинувачення не відкривалися, крім того, допит нотаріуса, яка посвідчувала договір купівлі-продажу, вважала можливим лише у відповідності до вимог ст. 8 ЗУ «Про нотаріат», тобто лише в тих обставинах, коли цього вимагають особи, стосовно яких вчинявся цей правочин.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 щодо не відкриття свідків зазначив, що не було запиту прокурора та відповідні документи на підтвердження вказаного клопотання долучені в матеріалах кримінального провадження.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 додала, що Верховний Суд зазначає, що сторона захисту своїх свідків може не відкривати, а має право клопотати про допит свідків безпосередньо в судовому засіданні - і вони повинні бути допитані.

Представником потерпілої ОСОБА_9 - адвокатом ОСОБА_8 через канцелярію суду було подано позовну заяву про відшкодування матеріальної та моральної шкоди до ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

В даному судовому засіданні присутні особи не заперечували проти прийняття цивільного позову для розгляду в кримінальному провадженні.

Інших клопотань сторонами в підготовчому судовому засіданні не заявлено.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, суд приходить до наступного висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Печерському районному суду м. Києва відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України, підстав для направлення провадження для визначення підсудності судом не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених частинами 1, 2 ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору - немає.

З вказаних мотивів суд приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі даного обвинувального акта.

Також суд вважає обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню клопотання прокурора про допит свідків, оскільки вказані прокурором особи допитувались на стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні, дані про що містяться у реєстрі матеріалів досудового розслідування, відповідні матеріали були відкриті стороні захисту. При цьому у відповідності до вимог ч. 2 ст. 327 КПК України покласти обов`язок щодо забезпечення явки вказаних свідків в судове засідання на прокурора як на сторону, яка заявила зазначене клопотання.

Відповідно до статей 42, 46 КПК сторона захисту має право клопотати про допит свідків.

Верховний Суд у Постанові від 07 червня 2022 року у справі № 462/1710/16-к провадження № 51-4936км21 зробив висновок, що показання свідка, викликаного судом за клопотанням сторони захисту, з`являються лише під час його допиту в судовому засіданні і, таким чином, не можуть бути відкриті до цього моменту.

Відповідно до ч. 11 ст. 8 ЗУ «Про нотаріат» нотаріус не має права давати свідчення в якості свідка щодо відомостей, які становлять нотаріальну таємницю, крім випадків, коли цього вимагають особи, за дорученням яких або щодо яких вчинялися нотаріальні дії.

При цьому, згода заінтересованої особи на розголошення нотаріальної таємниці повинна бути формально вираженою, такі твердження базуються на змісті п. 4 Правил професійної етики нотаріусів України, де зазначено, що конфіденційність певної інформації, яка охороняється згідно з правилами цього пункту, може бути відмінена тільки особою, зацікавленою в її дотриманні (або спадкоємцями такої фізичної особи чи правонаступниками юридичної особи), в письмовій або іншій зафіксованій формі.

Отже, підтримуючи клопотання свого захисника про допит нотаріуса ОСОБА_15 як свідка, ОСОБА_6 одночасно погоджується на звільнення нотаріуса від обов`язку зберігати нотаріальну таємницю, адже у клопотанні про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Визначаючи такі обставини, заінтересована особа вже сама піддає їх розголосу, а визначення нотаріуса як особи, що здатна ці обставини підтвердити, неминуче звільняє нотаріуса від обов`язку утримувати такі обставини у таємниці. Саме виходячи з таких обставин, можна стверджувати, що згода ОСОБА_6 на виклик нотаріуса ОСОБА_15 як свідка у справі і є тим самим формальним закріпленням або формальним виразом дозволу нотаріусу розголошувати відомості, що є нотаріальною таємницею.

Крім того, потерпіла ОСОБА_9 проти виклику як свідка нотаріуса ОСОБА_13 , який засвідчував договір купівлі-продажу квартири між нею та ОСОБА_14 , не заперечувала.

З огляду на викладене, клопотання захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про виклик для допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 суд вважає обґрунтованими, оскільки вони можуть дати показання, що мають важливе значення для даного кримінального провадження, а відтак вказані клопотання підлягають задоволенню. При цьому у відповідності до вимог ч. 2 ст. 327 КПК України покласти обов`язок щодо забезпечення явки вказаних свідків в судове засідання на сторону захисту як на сторону, яка заявила зазначене клопотання.

Також суд вважає необхідним прийняти позовну заяву представника потерпілої ОСОБА_8 до ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, оскільки це узгоджується із нормами статей 127, 128 КПК України, цивільний позов подано на відповідній стадії процесу.

На стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні запобіжні заходи до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 не застосовувались та відповідних клопотань в підготовчому судовому засіданні сторонами не заявлено, відтак підстави для застосування до обвинувачених запобіжного заходу на час судового розгляду відсутні.

Керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні № 0007491, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2019, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 190 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва з участю прокурора, захисників, обвинувачених, представника потерпілого та повідомленням потерпілої на 27 квітня 2023 року об 11-00 год.

Клопотання прокурора про виклик свідків задовольнити.

Викликати у судове засідання для допиту свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 .

Відповідно до положень ч. 2 ст. 327 КПК України сторону обвинувачення зобов`язати забезпечити явку вказаних осіб в судове засідання.

Клопотання захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_4 про виклик свідків задовольнити.

Викликати у судове засідання для допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_15 .

Відповідно до положень ч. 2 ст. 327 КПК України сторону захисту зобов`язати забезпечити явку вказаних осіб в судове засідання.

Прийняти позовну заяву адвоката ОСОБА_27 в інтересах ОСОБА_9 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами

Судове провадження здійснювати одноособово.

Запобіжний захід до обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на час судового розгляду не застосовувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1