Справа № 462/2020/19
провадження 1-кп/462/226/23
У Х В А Л А

11 травня 2023 року Залізничний районний суд м. Львова у складі

головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

обвинувачененого - ОСОБА_5

перекладача - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові кримінальне провадження №0004044 від 07.11.2018 разом з обвинувальним актом про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.186 КК України,

встановив:

На розгляді Залізничного районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч 2. ст.186 КК України.

В межах розгляду даного кримінального провадження судом неодноразово призначались судові засідання, зокрема на 28.12.2021 року, 11.02.2022 року, 24.02.2023 року, 25.03.2022 року, 14.04.2022 року, 30.05.2022 року, 07.06.2022 року, 24.06.2022 року, 22.07.2022 року, 27.07.2022 року, 27.07.2022 року. 06.09.2022 року, 22.09.2022 року, 31.10.2022 року, 17.11.2022 року, 07.12.2022 року, 04.01.2023 року, 20.01.2023 року, 21.02.2023 року, 01.03.2023 року, 29.03.2023 року, 18.04.2023 року, 11.05.2023 року, однак потерпілий ОСОБА_7 на виклики суду жодного разу не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Прокурор у судовому засіданні, із врахуванням положень норм чинного КПК України заявив клопотання про застосування щодо потерпілого ОСОБА_7 заходів забезпечення кримінального провадження у виді накладення грошового стягнення, оскільки останній без надання доказів поважності причин неявки в суд, не виконує покладеного на нього процесуального обов`язку щодо явки в судові засідання, що є проявом неповаги до суду. Також зазначив, що потерпілий знає про розгляд справи судом, неодноразово повідомлявся шляхом телефонного зв`язку, однак виклики суду ігнорує, у день судових засідань вимикає телефон і з ним немає зв`язку.

Обвинувачений та його захисник не заперечили проти задоволення заявленого прокурором клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, оглянувши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Згідно із ст. 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Як вбачається із матеріалів справи, потерпілий ОСОБА_7 у призначені судові засідання з моменту надходження кримінального провадження до суду після перегляду вирок судом касаційної інстанції жодного разу за викликом суду не з`явився, про наявність поважних причин неможливості явки до суду не повідомляв.

Крім цього, Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року, «Каракуця проти України» від 16.05.2017 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Частиною 1 ст. 144 КПК України передбачено, що під час судового провадження грошове стягнення накладається ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Згідно із ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про необхідність накладення на потерпілого ОСОБА_7 грошового стягнення у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 139, 144-147, 325 КПК України, суд -

постановив:

Клопотання прокурора щодо накладення грошового стягнення на потерпілого ОСОБА_7 задовольнити.

Накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , грошове стягнення у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2684 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Копію ухвали надіслати для відома потерпілому ОСОБА_7 та прокурору.

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

У випадку невиконання копія ухвали направляється для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання особи, на яку накладено грошове стягнення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя