Справа № 369/9967/23
Провадження № 1-кс/369/2194/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2023 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002591 від 26.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зі слів раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002591 від 26.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що 26.06.2023 року до ЧЧ відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що під час спілкування громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що має при собі нарізну зброю.

Зазначені відомості внесено до ЄРДР за №0002591 від 26.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_4 , в порушення вимог постанови Верховної Ради України від 17.06.1992 за № 2471-XXII «Про право власності на окремі види майна», Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 за № 576, Інструкції «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолодженої зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 за №622, вчинив кримінальне правопорушення проти громадської безпеки, пов`язаний з незаконним поводженням з вогнепальною зброєю та бойовими припасами, за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , маючи на меті незаконне поводження з вогнепальною зброєю та бойовими припасами, діючи умисно, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, 25.02.2022 в денний час доби, перебуваючи у місті Києві по вул. Берестейська, точного часу та місця досудовим розслідуванням не встановлено, знайшов вогнепальну зброю та бойові припаси, а саме пістолет марки «Grand Pover Р1», калібром 9 мм та 10 патронів до нього, калібром 9*21мм, яку без передбаченого законом дозволу, всупереч передбаченому законом порядку, залишив зберігати у себе та носив з собою для власного використання до 26.06.2023.

Так, 26.06.2023, у період часу з 14 год. 42 хв. по 14 год. 55 хв., ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , затримано в порядку ст. 208 КПК України та під час проведення обшуку у нього виявлено та вилучено вогнепальну зброю та бойові припаси, а саме пістолет марки «Grand Pover Р1», калібром 9 мм та 10 патронів до нього, калібром 9*21мм.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто в придбанні, носінні та зберіганні вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Підозра обґрунтовується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, протоколами допитів свідків, висновками експертів, а також іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Зазначає, що відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; може впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав наведених в ньому просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання за безпідставністю, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

В провадженні слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0002591 від 26.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими допитами свідків, потерпілої, іншими письмовими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність ознак кримінальних правопорушень в діях ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання.

Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Згідно ч.1 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

В силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.

Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може запобіжний захід у виді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.176-179,181,183,193,194,196, 309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого слідчого відділу Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002591 від 26.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в певний період доби з забороною залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за викликом у визначений час, місце залежно від стадії кримінального провадження;

- перебувати у нічний час, з 22:00 до 06:00 за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання;

- утриматись від спілкування зі свідками та іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні.

Звільнити ОСОБА_4 негайно з під-варти в залі суду.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 28 серпня 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

СУДДЯ ОСОБА_8