Номер провадження: 11-сс/813/996/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 23.05.2023, у кримінальному провадженні №0000204, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2022,про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кодима, Одеської області, громадянина України, українця, з вищою освітою, на момент вчинення кримінального правопорушення займав посаду старшого дільничного інспектора прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ДПС України, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлених обставин судом першої інстанції.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 23.05.2023 задоволено клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_9 , яке погоджене прокурором Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_10 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000204 від 11.07.2022 року відносно ОСОБА_8 .

Продовжено строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 , строком до 24.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».

Рішення слідчого судді мотивоване наявністю обґрунтованої підозри, ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливістю застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

Не погоджуючись із прийнятим судом першої інстанції рішенням захисник підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що долучені до матеріалів справи докази, не є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_8 . Вказує, що на теперішній час ОСОБА_8 не вчинив інше кримінальне правопорушення, не продовжує будь-яке кримінальне правопорушення, у якому може підозрюватися. Зазначає, що прокурором не доведено та судом не встановлено, щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, вказує, що лейтенанта ОСОБА_8 , призваного на військову службу за призивом під час мобілізації, на особливий період з 30.01.2023 року призначено на посаду заступника начальника прикордонної застави вогневої підтримки відділу прикордонної служби № 1. Таким чином, з урахуванням вимог ст. 616 КПК України ОСОБА_8 має право на скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призивом під час мобілізації, на особливий період, а не продовжувати його.

Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Позиції учасників апеляційного розгляду.

Заслухавши: суддю-доповідача, захисника підозрюваного,який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Разом з тим, ч. 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

При цьому, ч. 3 ст. 184 КПК України передбачено, що до клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя при вирішення вказаного питання має з`ясувати обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, що слідчим суддею і було здійснено з перевіркою наявності обставин, зазначених у ст. 184 КПК України.

Органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протокол огляду місця події від 11.07.2022, в ході якого зафіксовано обстановку на місці події; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 13.07.2022, від 03.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 13.07.2022, від 03.02.2023, під час якого остання вказала, що була безпосереднім свідком нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_13 її співмешканцем ОСОБА_8 ; висновком судово-медичної експертизи трупа від 20.07.2022 №2719 з якого серед іншого вбачається, що у померлої ОСОБА_13 , по відношенню до живих осіб, виявлено тяжкі тілесні ушкодження. Смерть останньої знаходиться у прямому причинному зв`язку із виявленою закритою черепно-мозковою травмою, яка ускладнилась набряком головного мозку, що і стало безпосередньою причиною смерті; протокол допиту свідка ОСОБА_14 , який вказав, що ним було здійснено виїзд на місце події, де він виявив ОСОБА_13 з тілесними ушкодженнями; протоколом проведення слідчого експерименту від 02.03.2023 за участю свідка ОСОБА_12 під час якого остання детально показала обставини кримінального правопорушення та механізм ймовірного нанесення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.03.2023 за участю свідка ОСОБА_12 ; протокол допиту потерпілої ОСОБА_15 від 03.03.2023; протоколом допиту неповнолітньої ОСОБА_16 від 03.03.2023; протокол допиту малолітньої ОСОБА_17 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.03.2023 за участю свідка ОСОБА_11 ; висновок судово-медичної експертизи трупа від 15.02.2023 №30-2719/22 та іншими зібраними матеріалами під час досудового розслідування кримінального провадження, в їх сукупності.

Апеляційний суд зазначає, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182), (Erdagoz v. Turkey (Ердагоз проти Туреччини).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Апеляційний суд, всупереч доводів апеляційної скарги, вважає, що на даному етапі досудового розслідування зазначені докази є вагомими та достатніми для обґрунтування підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

При цьому, відповідно до статей 89, 94 КПК України та Глави 28 КПК України питання про встановлення вини ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину, оцінка зібраних доказів на предмет їх достовірності і допустимості відноситься до компетенції суду за наслідками судового розгляду кримінального провадження по суті обвинувачення, а підстав для визнання доказів недопустимими, відповідно до ст. 87 КПК України, в ході апеляційного розгляду не встановлено та стороною захисту в апеляційних скаргах не наведено.

Враховуючи наведене, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за яке передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від семі до десяти років.

Таким чином, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі доведеності його вини, існує ризик того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Разом з тим, як вбачається з матеріалів долучених до клопотання, 15.03.2023 за вих. № 16-05-7237-23 на адресу НОМЕР_2 прикордонного загону ДПС України, де відповідно до розпорядження АДПСУ від 08.02.2023 № 144-ВВ та витягу з наказу начальника НОМЕР_2 прикордонного загону СРУ ДПС України від 13.02.2023 № 21-ВВ, проходить службу ОСОБА_8 , скеровано 3 повістки про виклик останнього на 10 год. 00 хв. 21.03.2023, 22.03.2023 та 23.03.2023. Факт про обізнаності ОСОБА_8 про необхідність прибуття у вказані дати та час підтверджується відповіддю НОМЕР_2 прикордонного загону ДПС України від 17.01.2023 № 1886-23вих з якої вбачається, що останнього повідомлено телефонним зв`язком про факт надходження повісток. Крім того, факт обізнаності ОСОБА_8 про необхідність прибуття до органу досудового розслідування на вказаний час у вказані дати підтверджується клопотанням адвоката ОСОБА_7 від 21.03.2023, діючого в інтересах ОСОБА_8 з якого, серед іншого, вбачається, що «21, 22 та 23 березня 2023 року о 10.00 слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) ТУ ДБР у м. Миколаєві, викликано на допит ОСОБА_8 …». При цьому, сторона обвинувачення зауважує, у вказаний час та дні ОСОБА_8 до органу досудового розслідування жодного разу не з`явився.

На противагу доводам апеляційної скарги захисника, апеляційний суд вважає, що існує ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_8 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні,з метою зміни ними показів, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Крім того, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, з аналізу матеріалів клопотання, зокрема протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 03.02.2023 року вбачається, що підозрюваний ОСОБА_8 вже здійснював спроби впливу на останню шляхом спотворення її показань: «… ОСОБА_18 просив мене сказати поліції, що громадянка ОСОБА_19 впала сама».

Також апеляційний суд вважає, що існує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки відповідно до службової характеристики, ОСОБА_8 зарекомендував себе як не відповідальний військовослужбовець, а саме: не здатен контролювати свої емоції, на зауваження реагує неадекватно та зухвало, на службі та у позаслужбовий час схильний до вживання спиртних напоїв, крім того в ході допиту потерпілої матері ОСОБА_13 ОСОБА_15 , остання характеризує підозрюваного з негативної сторони як дуже жорстоку людину, діти ОСОБА_13 ОСОБА_16 та ОСОБА_17 в ході допиту повідомили, що ОСОБА_8 неодноразово бив їхню матір, одною з підстав для побиття було те, що остання знаходилась у стані алкогольного сп`яніння.. З огляду на вищевикладені обставини, характер інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення та його особу, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_8 має право на скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призивом під час мобілізації, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки згідно приписів ч. 1 ст. 616 КПК України клопотання про скасування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для подальшого проходження обвинуваченим військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, подається прокурору, після чого прокурор має право звернутися з таким клопотанням до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження.

Обставини, передбачені ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлені не були.

З огляду на викладене апеляційний суд вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про те, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів аніж тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти заявленим слідчим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги захисника є необґрунтованими, а слідчий суддя встановив наявність обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, що в свою чергу свідчить про наявність правових підстав для продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_8 .

Одночасно слідчий суддя відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, виходячи із конкретних обставин інкримінованих підозрюваному діянь, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України обґрунтовано не визначив розмір застави.

Згідно ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Аналізуючи всі викладені вище обставини в своїй сукупності, враховуючи наявність в зазначеному кримінальному провадженні доведених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також враховуючи особу підозрюваного, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягають задоволенню, а ухвала слідчого судді є законною, вмотивованою і обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін.

Керуючись статтями 7, 9, 24, 183, 184, 194, 370, 376, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргузахисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 23.05.2023, у кримінальному провадженні №0000204, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2022,про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4