Справа № 461/6331/23
Провадження № 1-кс/461/4282/23
УХВАЛА

про тимчасовий доступ до речей і документів

08.08.2023 року, слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері службової та господарської діяльності у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей та документів, у кримінальному провадженні № 0001231 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.190, ч. 3 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, яке обґрунтоване тим, що 29.07.2021 року на автодорозі Стрий-Тернопіль-Кропивницький-Знам`янка в адміністративних межах с. Мала Севаст`янівка у Черкаській області, відбулась дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якого загинув ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , його дружина- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та їхня донька ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Встановлено, що ОСОБА_4 , постійно проживав разом із своєю родиною за адресою: АДРЕСА_1 , де зберігалися всі його особисті речі та речі його родини, документи тощо.

Окрім цього було встановлено, що приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу ОСОБА_7 (адреса місця здійснення діяльності: АДРЕСА_2 ) була заведена спадкова справа у зв`язку зі смертю гр. ОСОБА_4 та його сім`ї, а саме: дружини - ОСОБА_5 та доньки - ОСОБА_6 . Разом із тим, батьки: ОСОБА_8 та мати ОСОБА_9 , подали нотаріусу свої заяви щодо їх відмови від спадщини першої черги на користь другого сина ОСОБА_10 . Тобто, спадкоємцем після смерті громадянина ОСОБА_4 та його дочки ОСОБА_6 являється рідний брат загиблого - ОСОБА_10 .

В той же час, після смерті громадянки ОСОБА_5 та її доньки ОСОБА_6 , спадкоємцем першої черги являється батько ОСОБА_5 - ОСОБА_11 .

У лютому 2022 року до рідного брата загиблого - ОСОБА_10 , по пошті за місцем його проживанням, а саме за адресою: м. Київ, надійшов лист, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_11 направив на його адресу вимогу від 19.01.2022 року (як кредитор), в якій зазначив, що за життя ОСОБА_4 , тобто свого зятя, ОСОБА_11 надав йому позику у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США, що підтверджується відповідною розпискою від 20.10.2018 року.

Окрім цього, ОСОБА_11 , у своїй вимозі зазначив, що за таких обставин він є кредитором ОСОБА_4 , а оскільки той помер, то він має право вимоги повернути борг спадкоємця померлого, тобто рідного брата - ОСОБА_10 . До своєї вимоги громадянин ОСОБА_11 додав копію розписки. Вказана вимога зареєстрована приватним нотаріусом від 20.01.2022 року за № 05/02-14.

Отримавши від приватного нотаріуса ОСОБА_7 зазначену вимогу ОСОБА_11 , з копією розписки, брат загиблого ОСОБА_10 одразу виявив, що розписка (її копія) надана ОСОБА_11 як доказ того, що він позичив рідному загиблому брату ОСОБА_4 кошти у сумі 60000 (шістдесят тисяч) доларів США є підробленою, оскільки він вважає, що підпис від імені його брата ОСОБА_4 , виконано явно не ним. Будучи допитаним в якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що підпис його рідного брата ОСОБА_4 підробили з його підпису на паспорті, адже, паспорт загиблого ОСОБА_4 разом з іншими документами залишився у його квартирі, де він проживав за життя разом із своєю сім`єю. Тому, цілком ймовірно, що дані документи, враховуючи паспорт ОСОБА_4 був у фактичному користуванні ОСОБА_11 .

Крім того, ОСОБА_10 повідомив, що текст розписки, його друкування, а не власноруч написаний, викликає сумнів у його достовірності. Зокрема, у частині де вказана дата повернення боргу. Тобто повернення боргу повинно відбутися за твердженням ОСОБА_11 через 4 роки, але не пізніше 20.01.2022. Тобто приблизно через 6 місяців після смерті ОСОБА_12 , як раз в час вступу у спадщину.

Відповідно до напису на розписці, яка надрукована на комп`ютері, дружина ОСОБА_11 ОСОБА_13 , своїм підписом засвідчує, що гроші передавалися у її присутності як і написана розписка, що викликає сумнів, оскільки у розписці не зазначено місце передачі грошей тощо.

15.02.22 під час ознайомлення ОСОБА_10 у ІНФОРМАЦІЯ_4 зі справою №463/748/22, провадження №2-з/ 463/14/22 (суддя ОСОБА_14 ) тобто матеріалами, що стали підставою для постановлення ухвали від 31.01.22 про забезпечення позову за заявою адвоката ОСОБА_15 , в інтересах ОСОБА_11 про забезпечення позову до позовної заяви ОСОБА_11 до громадянина ОСОБА_10 , третя особа нотаріус ОСОБА_7 , про стягнення боргу спадкоємця, встановлено, що у них відсутня копія розписки. Вказаною ухвалою суду від 31.01.2022 накладено арешт на 10 земельних ділянок та 1/3 квартири у м. Львові, тобто на майно яке рідний брат ОСОБА_10 успадкував.

Слідчий вказує, що 08.08.22 під час розгляду цивільної справи № 463/812/22 суддею ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_16 за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 , третя особа нотаріус ОСОБА_7 про стягнення боргу кредитором спадкоємця, ОСОБА_10 подано клопотання про відкладення розгляду вказаної справи та надання строку для підготовки відзиву на позовну заяву, у зв`язку з тим, що судом його про час розгляду справи не повідомлялось, копія позовної заяви з копіями відповідних документів не направлялась та ним не отримувалась.

Допитаний в статусі свідка ОСОБА_10 повідомив, що під час проведення чергового судового засідання 22.03.2023, ухвалою ІНФОРМАЦІЯ_6 суддя ОСОБА_16 від 22.03.2023 у цивільній справі №463/812/22 за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 , як відповідача про стягнення боргу кредиторам призначено судом почеркознавчу експертизу в експертну установу ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_3 . Та в матеріалах даної цивільної справи №463/812/22 міститься оригінал розписки від 20.10.2018.

Слідчий зазначає, що для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування кримінального провадження, отримання відомостей, які можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадженні, проведенні почеркознавчої експертизи, виникла необхідність в отриманні тимчасового доступу до розписки про позику коштів від 20.10.2018, яка міститься в матеріалах цивільної справи 463/812/22,(суддя ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_16 ), що перебуває у володінні ІНФОРМАЦІЯ_6 , з можливістю вилучення оригіналу.

Оригінал розписки про позику коштів від 20.10.2018, посвідчена підписом із зазначенням прізвища ОСОБА_4 , міститься в матеріалах цивільної справи 463/812/22, за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_4 , третя особа ОСОБА_7 про стягнення боргу кредитором спадкоємця (суддя ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_16 ), що на даний час перебуває на почеркознавчій експертизі у ІНФОРМАЦІЯ_8 , що за адресою: АДРЕСА_3 .

Слідчий вказує, що тимчасовий доступ та вилучення оригіналу даної розписки про позику коштів, має істотне значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні і полягає у тому, що його встановлення та вилучення надасть можливість проведення почеркознавчої експертизи та можливість використання вказаного документу, як доказу вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.3 ст.190, ч.3 ст. 358 КК України.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду клопотання подав заяву про розгляд вказаного клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити. Також, просив розглянути вказане клопотання без виклику особи, у якої необхідно отримати інформацію.

Слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд даного клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться документи, оскільки слідчим доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши додані до клопотання матеріали та матеріали кримінального провадження, перевіривши доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Як вбачається з приписів, ч. 1, ч. 4 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 5, 6, 7 ч. 2 ст. 160 КПК у клопотанні про тимчасовий доступ до речей і документів повинні бути зазначені значення речей і документів для встановлення обставин у кримінальному провадженні; можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю; обґрунтування необхідності вилучення речей і оригіналів або копій документів, якщо відповідне питання порушується стороною кримінального провадження.

Згідно ч.ч. 5, 6 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи:

1) перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;

2) самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні;

3) не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Відповідно до ч. 7 ст. 163 КПК України, слідчий суддя, суд в ухвалі про надання тимчасового доступу до речей і документів може дати розпорядження про надання можливості вилучення речей і документів, якщо сторона кримінального провадження доведе наявність достатніх підстав вважати, що без такого вилучення існує реальна загроза зміни або знищення речей чи документів, або таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів.

Разом з цим, в порушення вимог ч. 6 ст. 163 КПК України слідчим не доведено неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

Так, у своєму клопотанні слідчий просить надати тимчасовий доступ до оригіналу розписки про позику коштів від 20.10.2018, яка міститься в матеріалах цивільної справи 463/812/22,(суддя ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_16 ), що перебуває у володінні ІНФОРМАЦІЯ_6 , з можливістю її вилучення .

Відповідно до ч. 4 ст. 132 КПК слідчий суддя для оцінки потреб досудового розслідування зобов`язаний врахувати можливість без застосовуваного заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. У цьому контексті потрібно враховувати, що речі і документи могли би бути отримані шляхом проведення слідчих дій, тобто без застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК саме слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

З матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою Личаківського районного суду м. Львова суддя ОСОБА_16 від 22.03.2023 у цивільній справі №463/812/22 за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 , як відповідача про стягнення боргу кредиторам призначено судом почеркознавчу експертизу в експертну установу ІНФОРМАЦІЯ_7 , АДРЕСА_3 .

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 25.04.2012 року у справі №6-24ц12, наявність оригіналу розписки в кредитора свідчить про існування невиконаного зобов`язання.

Таким чином, оригінал розписки є важливим доказом у вищевказаній цивільній справі, розгляд якої ще не завершений, у зв`язку із чим вилучення оригіналу вказаної розписки може негативно вплинути на повноту судового розгляду та прийняття судом рішення по справі.

З рішення Ради суддів України № 12 від 04.02.2016 року вбачається,що у разі звернення слідчого за погодженням з прокурором чи прокурора із клопотанням про надання тимчасового доступу до матеріалів справи відповідної судової юрисдикції слідчий суддя вправі надати тимчасовий доступ лише для ознайомлення з матеріалами справи, виготовлення їх копії, виписки. Вилучення матеріалів судових справ не допускається.

Слідчий суддя зазначає, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема, тимчасового доступу до матеріалів судових справ з можливістю вилучення їх оригіналів щодо справ, які перебувають у провадженні судді, або справ, розгляд яких не є завершеним, не може бути виправданим потребами досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя на теперішній час не вбачає підстав для вилучення оригіналів документів вказаних у клопотанні, оскільки слідчим не доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні, у зв`язку із чим клопотання слідчого задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 132, 160, 162, 163, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері службової та господарської діяльності у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до речей і документів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1