ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/9683/23

Провадження № 11-сс/4820/192/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

заявника ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому апеляційну скаргу заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та

В С Т А Н О В И Л А:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини

20.04.2023 року до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи ВП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 05.08.2022 року.

Під час розгляду скарги встановлено, що ОСОБА_5 звертався з заявою від 05.08.2022 до ВП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, в якій повідомляв про вчинення кримінального правопорушення по факту протиправних дій лікаря ОСОБА_6 , в діях якого вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.366, 358 КК України.

12.04.2023 ОСОБА_5 була надана відповідь начальником ВП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, якою фактично було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовлено.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що уповноваженою особою Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області не була допущена бездіяльність, яка б виразилась у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, про яку йдеться у поданій ОСОБА_5 скарзі від 05.08.2022, представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив ОСОБА_5 у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, тому слідчий суддя не вбачає підстав для внесення відомостей за повідомленням ОСОБА_5 до ЄРДР.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати ухвалу слідчого судді, винести нову ухвалу, якою зобов`язати посадову особу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення (проступок) за його заявою від 05.08.2022 року.

Вважає рішення суду першої інстанції незаконним та таким, що підлягає скасуванню зважаючи на наступні обставини.

Всупереч ст.214 КПК України, посадовою особою ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка уповноважена вносити відомості про кримінальне правопорушення, за повідомленням ОСОБА_7 від 05.08.2022 не було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, оскільки з наведених у повідомленні про кримінальні правопорушення обставин, чітко вбачається, що в діях лікаря ОСОБА_6 є ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст.366, 358 КПК України.

Вважає, що посадовою особою ВП №2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, на яку покладався обов`язок по внесенню відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не дотримано та фактично грубо порушено вимоги процесуального законодавства (ст. ст. 2, 25, 214 КПК України) щодо негайного внесення відомостей про кримінальне правопорушення до даного Реєстру та початку досудового слідства.

В свою чергу, слідчий суддя, розглядаючи скаргу на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, не повинен вдаватись до оцінки та перевірки наявності доказів скоєння кримінальних правопорушень, про які йшлось у його повідомленні, а повинен перевірити законність дій слідчого чи прокурора, які чітко регламентуються положеннями Кримінального процесуального кодексу України, зокрема: ст. ст. 2, 25, 214 КПК України, та їх обов`язку по внесенню відповідної інформації до ЄРДР в кожному випадку звернення і подальшої організації здійснення досудового розслідування, з метою перевірки та встановлення об`єктивної істини, щодо обставин, викладених у зверненні.

Щодо пропуску строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали слідчого судді зазначає, що розгляд скарги здійснювався без його участі. Копію ухвали від 04.05.2023 було ним отримано 09.05.2023 року, тому апеляційну скаргу подано протягом п`яти днів після отримання повного тексту.

Позиції учасників судового провадження

Заявник ОСОБА_5 підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, з наведених в апеляційній скарзі підстав.

Прокурора та представника ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області було повідомлено про місце, день та час розгляду апеляційної скарги, прокурор та представник ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області в судове засідання не з`явилися, про поважні причини не повідомили, що не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду, відповідно до вимог ч.3 ст.306 КПК України, ч.4 ст.405 КПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, заявника, який підтримав доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали судової справи, обговоривши доводи апеляційної скарги в її межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Мотиви суду

Відповідно до вимог ч.2, 3 ст.395 КПК України, апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З матеріалів судової справи вбачається, що 04.05.2023 року слідчий суддя постановив оскаржувану ухвалу без участі заявника ОСОБА_5 , повний текст ухвали було проголошено 08.05.2023. Зі слів ОСОБА_5 оскаржувана ухвала була ним отримана лише 09.05.2023 року, тому апелянт був позбавлений можливості подати апеляційну скаргу в строк.

Відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. У разі, якщо повний текст було складено пізніше, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

Згідно положень частини першої статті 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що строк апеляційного оскарження пропущений з поважних причин та вважає за необхідне поновити апелянту строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04.03.2023 року.

Згідно зі ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_5 оскаржує відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 05.08.2022 про вчинення кримінального правопорушення, по факту протиправних дій лікаря ОСОБА_6 , в діях якого вбачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.366, 358 КК України.

Перевіривши доводи апеляційної скарги заявника, колегія суддів вважає їх безпідставними.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, в тому числі і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз змісту норми частини 1 статті 214 КПК України свідчить про те, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка є предметом оскарження в порядку статті 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до висновку, зробленому у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею із наданих матеріалів перевірки №642 встановлено, що дійсно 09.08.2022 р. ОСОБА_5 звертався до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області з повідомленням, датованим 05.08.2022 р., в якому зазначав, що: « 19.04.2022 р. близько 09.22 год. його зупинили працівники поліції у м. Хмельницькому, по вул. Бандери, біля будинку №169, коли він керував автомобілем "Фольцваген Туарег", р.н. НОМЕР_1 . На думку інспектора поліції, у ОСОБА_5 були ознаки алкогольного сп`яніння (якийсь незрозумілий запах з порожнини рота та втомлені очі), в зв`язку з чим ОСОБА_5 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння, спочатку на місці зупинки, а коли він відмовився від такого огляду, тоді уже в лікарняному закладі, який знаходиться в селі Скаржниці (за 20 км. від місця його зупинки). В кабінеті лікаря-нарколога медичного закладу, який знаходиться в с. Скаржниці, ОСОБА_5 не відмовлявся від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, не перешкоджав цьому та наполягав на проведенні такого огляду, відповідно до вимог чинного законодавства, в тому числі, шляхом дослідження зразків крові (біологічного зразка), що передбачено «Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, Наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженою Наказом МВС України, Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015 року. При цьому, саме лікар не намагався і не пропонував здійснити дії, спрямовані на перевірку наявності у ОСОБА_5 симптомів чи ознак алкогольного сп`яніння, а лише наполягав, щоб ОСОБА_5 «продув» алкотестер і безпідставно стверджував, що іншого порядку огляду водіїв на стан алкогольного сп`яніння законодавством не передбачено. З наявного в справі про адміністративне правопорушення відеозапису чітко вбачається, що лікарем не дотримано, а фактично грубо порушено вимоги нормативно правових актів, які регламентують процедуру медичного огляду водія на стан алкогольного сп`яніння. Останній, всупереч положенням «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої Наказом МВС України, Міністерства охорони здоров`я України N2 1452/735 від 09.11.2015 року, стверджував, що такий огляд проводиться виключно з допомогою газоаналізатора і ніяк більше та жодних дій, з метою проведення медичного огляду на предмет наявності у ОСОБА_5 алкогольного сп`яніння, не проводив. Згодом, коли ОСОБА_5 продовжував наполягати на дотриманні процедури його огляду на стан сп`яніння та відібрані у нього хоча б зразків крові, лікар повідомив, що це не передбачено в даному випадку і він вбачає в його діях відмову від проходження огляду та попросив залишити його кабінет, мотивуючи тим, що час ОСОБА_5 вичерпано. За результатами такого огляду, лікарем було видано висновок, де лікар зазначив про відмову ОСОБА_5 від медичного огляду, якого фактично і не намагався проводити. В подальшому, за запитом захисника ОСОБА_5 , їм було надано копію Акту медичного огляду, з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, № 376 від19.04.2022 року, складеного лікарем ОСОБА_6 , до якого було внесено недостовірну інформацію, а саме: в розділах №№ 13 (дихання, пульс, артеріальний тиск, ністаграм при погляді вбік, точні рухи), 17 (запах алкоголю з рота) вказана неправдива інформація, що ОСОБА_5 відмовився від проведення даних медичних процедур. Натомість, таких дій лікар не намагався проводити і не пропонував ОСОБА_5 їх пройти. В результаті таких протиправних дій, лікар ОСОБА_6 вніс до розділу №20 відомості, які не відповідають дійсності, про повну відмову ОСОБА_5 від медичного огляду. Вказані ОСОБА_5 факти, підтверджуються наявним у матеріалах справи про адміністративне правопорушення відеозаписом. Таким чином, вищеописані ОСОБА_5 діяння містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.366, або ж 358 Кримінального кодексу України. З посиланням на ст.214 КПК України, ОСОБА_5 просив: внести за його повідомленням про вчинення кримінального правопорушення відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, по факту вчинення лікарем ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.366, 358 Кримінального кодексу України та негайно розпочати досудове слідство.»

Вказане повідомлення ОСОБА_5 від 05.08.2022 р. було зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал НП України» ХРУП 10.08.2022 р. за № 15159.

Відомості до ЄРДР за поданим ОСОБА_5 , повідомленням, датованим 05.08.2022 р., внесені не були, у зв`язку з відсутністю даних, що вказують на наявність кримінального правопорушення, про що ОСОБА_5 було повідомлено листом т.в.о. начальника ВП №2 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 №3675/121/118/1-2022 від 25.08.2022 р.

Згідно з частиною 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Слідчий суддя правильно наголошує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими відомостями є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказані висновки абсолютно точно корелюються з позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладеній у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18, відповідно до якої підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Відтак, з аналізу викладених вище норм законодавства та позиції касаційної інстанції вбачається відсутність у відповідальних осіб вносити будь-які відомості, які надходять до них, а лише ті, які у своїй сукупності певним чином вказують на можливість існування складу того чи іншого кримінального правопорушення, тобто передбачається початкова оцінка обґрунтованості такої заяви чи повідомлення, навіть якщо це прямо не вказано у КПК України.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає неспроможні доводи заявника, що вимоги КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення.

Між тим, як слідчим суддею суду першої інстанції, так і колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_5 від 05.08.2022 р., не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, яке передбачене ст.ст.358, 366 КК України, оскільки це повідомлення не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (зокрема, що у випадку, про який повідомляв ОСОБА_5 , мало місце саме умисне підроблення лікарем-наркологом офіційного документу), не містить це повідомлення й конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій особи за відповідною статтею Кримінального кодексу України. Факти, зазначені ОСОБА_5 , про можливе вчинення кримінального правопорушення, фактично ґрунтуються на його власній оцінці та зводяться до незадоволення і суб`єктивної незгоди ОСОБА_5 із змістом складеного лікарем ОСОБА_6 акту медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, №376 від 19.04.2022р. Однак, ні повідомлення ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, ні долучені до цього повідомлення документи (акт та відеозапис), жодним чином не свідчать про те, що лікарем КНП «Хмельницького обласного закладу з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради ОСОБА_6 вносились до офіційного документу неправдиві відомості, а саме посилання на викладені у повідомленні ОСОБА_5 обставини, недостатні для того щоб розпочати досудове розслідування, згідно з його повідомленням про кримінальне правопорушення, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення саме кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для притягнення до відповідальності осіб через виконання цими особами своїх посадових обов`язків, анезгода з рішенням, дією або бездіяльністюлікаря-нарколога під час огляду водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції не може вказувати на вчинення лікарем кримінальних протиправних дій, тому у слідчого судді відсутні правові підстави для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 .

Натомість, статтею 267 КУпАП передбачено оскарження заінтересованою особою у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) відносно органу (посадової особи), який застосував ці заходи, або до суду заходів забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення, в тому числі і огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що з заяви ОСОБА_5 не вбачається вагомих обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відсутні об`єктивні дані, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР та погоджується з висновком слідчого судді суду першої інстанції, що в заяві фактично викладені обставини, які зводяться лише до незгоди з професійною діяльністю лікаря-нарколога КНП «Хмельницького обласного закладу з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради ОСОБА_6 під час огляду водія ОСОБА_5 на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Таким чином, аналізуючи викладене, судова колегія вважає, що слідчий суддя прийняв законне, вмотивоване і обґрунтоване рішення за скаргою ОСОБА_5 , ухвала слідчого судді відповідає вимогам чинного кримінального процесуального закону, порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для її скасування, колегією суддів не встановлено, тому апеляційний суд дійшов висновку про відмову у задоволенні поданої апеляційної скарги.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Поновити ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року.

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 04 травня 2023 року про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 05.08.2022 року, залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3