печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження № 0001642 від 04.08.2015 року слідчого першого відділу Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001642 від 04.08.2015 року слідчого першого відділу Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках ОСОБА_3 про арешт майна.

Слідчий в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити. Розгляд клопотання просив проводити без виклику власника майна.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим просести судовий розгляд без участі власника та представника володільця майна та без участі слідчого, та прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів,

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчими Управління з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках, Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001642 від 04.08.2015 за підозрою колишніх співробітників роти спеціального призначення ПМОП «Беркут» підпорядкованого ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 41 ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 41 ст. 340, ч. 4 ст. 41 п. п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 41 ч. 2 ст. 15 п. п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 258, ч. 2 ст. 262 КК України.Вказане кримінальне провадження 04.08.2015 виділено з матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000228 від 22.01.2014.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує наступне.

У ході досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні колишні співробітники роти спеціального призначення ПМОП «Беркут» підпорядкованого ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 підозрюються у тому, що вони 20.02.2014, перебуваючи на посадах роти спеціального призначення полку міліції особливого призначення «Беркут», підпорядкованого ГУМВС України в м. Києві, будучи службовою особою працівником правоохоронного органу, на виконання явно злочинного наказу, вчинили перевищення влади та службових повноважень, тобто умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав та повноважень, які супроводжувалися застосуванням зброї, що спричинило тяжкі наслідки.

Крім цього, зазначені особи підозрюються у вчиненні терористичного акту, тобто застосуванні зброї та скоєнні інших дій, які створювали небезпеку для життя та здоров`я людини та настання інших тяжких наслідків, вчиненими з метою порушення громадської безпеки, залякування населення та з метою впливу на прийняття рішень та вчинення дій об`єднаннями громадян, юридичними особами, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, які призвели до загибелі людей та інших тяжких наслідків, а також у незаконному перешкоджанні на виконання явно злочинного наказу проведенню зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, яке було вчинено службовою особою та працівником правоохоронного органу із застосуванням фізичного насильства.

Також, на виконання явно злочинного наказу ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 приймали участь у вчиненні умисних вбивств та закінчених замахів на вбивство двох і більше осіб, способом, небезпечним для життя багатьох осіб, вчинених за попередньою змовою групою осіб, а також вчинив заволодіння вогнепальною зброєю за попередньою змовою групою осіб шляхом зловживання своїм службовим становищем

Таким чином, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 та ОСОБА_23 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 41 ч. 3 ст. 365, ч. 4 ст. 41 ст. 340, ч. 4 ст. 41 п. п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 41 ч. 2 ст. 15 п. п. 1, 5, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 258, ч. 2 ст. 262 КК України.

Зокрема, 23.02.2015 повідомлено про підозру, а 25.02.2016 та 20.10.2020 повідомлено про нові підозри ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Ріпки Лисянського району Черкаської області, податковий номер: НОМЕР_1 у вчиненні вищезазначених правопорушень.

Постановою слідчого від 02.03.2015 підозрюваного ОСОБА_16 оголошено у розшук, а постановою слідчого від 19.10.2020 його оголошено у міжнародний розшук.

У ході досудового розслідування визнано потерпілими поранених та родичів загиблих громадян 20.02.2014 під час подій, що відбувались на Майдані Незалежності вул. Інститутській м. Києва. У свою чергу потерпілими до підозрюваних заявлено цивільні позови у зв`язку з спричиненням моральних та матеріальних збитків на загальну суму понад 50 000 000 грн.

Також, у ході досудового розслідування встановлено, шо ОСОБА_16 ІНФОРМАЦІЯ_1 , податковий номер: НОМЕР_1 , на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку ЯИ № 801729 виданий 04.03.2010 Лисянською райдержадміністрацією, є власником земельної ділянкиіз кадастровим номером: :02:000:0201, площею 2,7739 га, яка розташована за адресою: с. Ріпки, Лисянський район, Черкаська область.

Слідчий вказує, що з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень (за цивільними позовами), виникла необхідність у накладені арешту на майно підозрюваного ОСОБА_16 , оскільки незастосування арешту на майно підозрюваного може призвести до його відчуження будь-яким цивільно-правовим способом на користь третіх осіб та, як наслідок, неможливість реального виконання рішення суду, у разі задоволення цивільних позовів потерпілих у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Зважаючи на те, що загальний розмір шкоди, завданий і діями підозрюваного ОСОБА_16 складає понад 50 000 000 грн., виникла необхідність в арешті майна останнього.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Слідчим наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпеченнявідшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінальних правопорушень (за цивільними позовами).

Так, згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0001642 від 04.08.2015 року, позбавивши права на відчуження, на земельну ділянку із кадастровим номером: :02:000:0201, площею 2,7739 га, яка розташована за адресою: с. Ріпки, Лисянський район, Черкаська область та належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_16 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , податковий номер: НОМЕР_1

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1