Справа № 194/1378/23
Номер провадження 1-кс/194/292/23
У Х В А Л А

про арешт майна

20 вересня 2023 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області клопотання слідчого СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року №0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 .

В своєму клопотанні посилається на те, що до ЧЧ ВП №1 Павлоградського РВП надійшло повідомлення про те, що 11.09.2023 року близько 20.10 год., неповнолітній водій ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи мопедом «Дельта», рухаючись по вул. Троїцька, зі сторони вул. Харківська, в напрямку вул. Приточилівка, м. Тернівка, біля буд. 93, здійснив наїзд на ОСОБА_7 , який в стані алкогольного сп`яніння сидів на полосі руху транспортного засобу.

Внаслідок ДТП неповнолітній водій ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді: ЗЧМТ, СГМ, параорбітальної гематоми зліва, травматичної екстракції верхніх зубів зліва. Пасажир мопеду ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , отримав тілесні ушкодження у вигляді: закритого перелому нижньої треті правого передпліччя, саден лівого передпліччя. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримав тілесні ушкодження у вигляді: перелом ребер справа з 2 по 10, ЗЧМТ, СГМ.

11.09.2023 року в ході огляду було вилучено мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , після проведення якого вказаний транспортний засіб вилучено та залишено на зберіганні на території ВП №1 Павлоградського РВП за адресою: Дніпропетровська область, м. Тернівка, вул. Лермонтова, 15.

12.09.2023 року вилучений мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , визнаний у кримінальному провадженні речовим доказом.

14.09.2023 року слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ухвалою повернув клопотання для усунення недоліків.

В ході досудового розслідування було встановлено, що володільцем мопеду Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , згідно талону ОСОБА_10 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , користувачем є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Під час досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказаний мопед з обов`язковою забороною розпорядження та відчуження, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, оскільки є реальна загроза знищення, переробки або приховування вищезазначеного майна, що недопустимо та унеможливить подальше розслідування та прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.

У зв`язку з вищезазначеним, з метою запобігання приховування або знищення речових доказів мопеду Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , чи слідів, залишених на них, шляхом приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та для забезпечення проведення необхідних оглядів за участі відповідних спеціалістів, призначення в подальшому експертиз, слідчий просить накласти арешт на мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Слідчий в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі.

Прокурор підтримав клопотання про арешт майна та просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні.

Власник майна ОСОБА_10 в судове засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі, підтримує задоволення клопотання.

Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, законний представник якого ОСОБА_11 в судове засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі, щодо клопотання покладається на розсуд суду.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах прихожу до наступних висновків.

Слідчий суддя враховує, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 171 КПК України та подано у строк передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що відомості по кримінальному провадженню за № 0000354 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

14.09.2023 року згідно з ухвалою слідчого судді Тернівського міського суду Дніпропетровської області клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000354 від 12.09.2023 року повернуто прокурору для усунення недоліків, оскільки слідчим зазначено, що користувачем мопеду є ОСОБА_6 , однак до матеріалів клопотання не долучено документів, які підтверджують право власності на вищезазначене майно, що належить арештувати, що свідчить про законне володіння, користування чи розпорядження таким майном, а тому відсутність вищевказаних документів, буде порушувати права власника вказаного майна, якого слідчий не зазначає в клопотанні.

Крім того, з матеріалів долучених до клопотання встановлено, що відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 11.09.2023 року було вилучено мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , який в подальшому згідно з постановою слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 12.09.2023 року визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно постанови слідчого від 12.09.2023 року, у кримінальному провадженні призначено експертизу технічного стану мопеду Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 .

Згідно талону, власником мопеду Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 є ОСОБА_10 .

У відповідності з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону. А отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте, попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказане майно відповідає критеріям речового доказу по розслідуваному кримінальному провадженню, оскільки мопед міг зберегти на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, що з врахуванням можливої необхідності проведення експертиз, свідчить про необхідність накладення арешту на вказане майно. Майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховує, що відомості внесенні до ЄРДР за № 0000354 від 12.09.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, тобто на теперішній час досудове розслідування перебуває на початковій стадії і для забезпечення доказів у кримінальному провадженні звернення до суду слідчим з клопотанням про накладення арешту на майно є цілком обґрунтованим та потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна для виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, та завдань арешту майна, які передбачені в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, і тому, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, вважаю за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на вищезазначене вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи матеріали провадження, приходжу до висновку, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Заборона з обов`язковою забороною користування, відчуження та розпорядження мопедом, забезпечить збереження речових доказів та не призведе до його приховування, знищення, псування, перетворення, відчуження.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що обмеження майнових прав відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України має тимчасовий характер і повинно бути негайно припинено, якщо у ході подальшого досудового розслідування або за результатами судового розгляду не підтвердиться, що це майно є предметом, доказом кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя враховує те, що власник майна має право звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, одразу ж, після зникнення підстав для його застосування.

З огляду на викладене, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, а також враховуючи думку власника та законного представника володільця майна, слідчий суддя вважає за необхідне у зв`язку з метою забезпечення збереження речових доказів та недопустимості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення зазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, накласти арешт на вилучений мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , шляхом заборони осіб на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, у зв`язку з чим, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 94,98,100,132,170-173 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2023 року №0000354 за ч. 1 ст. 286 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 11.09.2023 року, а саме: на мопед Дельта EX50QT-B, номер рами НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_10 , володільцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , законний представник якого є ОСОБА_11 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом позбавлення права осіб на відчуження, розпорядження та користування вилученим майном, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається прокурору.

Виконання ухвали доручити слідчому СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1