Справа № 298/941/23
Номер провадження 1-кс/298/137/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Великоберезнянського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000200 від 09 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

З вищевказаного клопотання вбачається, що 08 червня 2023 року, близько 19 години 30 хвилин у кварталі 7 виділ 4 в урочищі «Вурля», Великоберезнянського лісництва, працівниками вказаного лісництва в ході здійснення перевірки було виявлено незаконну порубку деревини породи бук. Також у вказаному кварталі затриманий на місці події було виявлено осіб ромської національності, які можливо причетні до незаконної порубки. На місці події вилучено покрижовану деревину породи «бук» загальним об`ємом 2,5 м.куб., вози та бензопили. Сума збитків встановлюється.

09 червня 2023 року відомості про дану подію внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000200 від 09 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України та розпочато досудове розслідування.

На місці скоєння правопорушення, а саме у кварталі 7 4виділ , у період з 21:00 год. по 22:00 год. 08 червня 2023 року проведено огляд місця події. В ході огляду було виявлено та вилучено наступні речі: дві гужові повозки; дві сокири; бензопилу без маркування, жовто-гарячого кольору; покрижовану деревину породи «Бук» загальною кубомасою 2,5метри кубічні.

Вилучені речі, а саме: дві гужові повозки; дві сокири; бензопилу без маркування, жовто-гарячого кольору; покрижовану деревину породи «Бук» загальною кубомасою 2,5метри кубічні - визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000199 від 08 червня 2023 року.

Володільцем першої гужової повозки, першої сокири, та бензопили без маркування, жовто-гарячого кольору являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 .

Володільцем другої гужової повозки, другої сокири являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 .

Володільцем покрижованої деревини породи «Бук» загальною кубомасою 2,5 метри кубічні являється Держава, в особі Великоберезнянського ЛГ ДП «Ліси України».

Клопотання прокурора мотивоване тим, що вказані дії виконанні із метою виявлення та фіксації відомості щодо обставин вчинення даного кримінального правопорушення, а тому необхідно накласти арешт з метою їх збереження та ефективного здійснення досудового розслідування, з метою забезпечення кримінального провадження, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також зважаючи, що вилучені предмети є доказом вчинення даного кримінального правопорушення, необхідно накласти на них арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явився, однак прокурор Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 подав заяву про розгляд даного клопотання без його участі, в якій також зазначив, що клопотання підтримує та просить таке задовольнити.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши надані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 цього Кодексу у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагороду за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що для повного, об`єктивного та всебічного досудового розслідування даного кримінального провадження мають значення вилучені під час огляду місця події вищевказані речі, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження таких та збереження речових доказів слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна слід задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт із забороною на відчуження, користування та розпорядження на тимчасово вилучене в ході огляду місця події від 09 червня 2023 року майно, а саме: :

- дві гужові повозки;

- дві сокири;

- бензопилу без маркування, жовто-гарячого кольору;

- покрижовану деревину породи «Бук» загальною кубомасою 2,5 метри кубічні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На підставі ч.1 ст.174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Великоберезнянського районного суду ОСОБА_1