Справа № 369/3827/23
Провадження №1-кп/369/1707/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження № 0000039 від 18.01.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ Миколаївської області, не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні поставлено на обговорення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , оскільки закінчується двомісячний термін застосування даного запобіжного заходу.

Прокурор просив суд продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: обвинувачений обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не одружений, офіційно не працює, тобто немає постійного джерела доходу, немає міцних соціальних зв`язків, може переховуватися від суду та впливати на потерпілого й свідків, допит яких ще не проведений у справі з огляду на стадію розгляду справи.

Захисник та обвинувачений заперечували проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з підстав його необґрунтованості належними доказами, зокрема вказували на відсутність належних доказів на підтвердження ризиків, зазначених в клопотанні прокурора. Крім того, захисник надав письмове заперечення проти клопотання прокурора, до якого додав докази наявності міцних соціальних зв`язків у обвинуваченого ОСОБА_5 , а саме письмові пояснення колишньої дружини ОСОБА_5 та батьків. Крім того, захисник вказував, що ОСОБА_5 є раніше не судимим, має на утриманні неповнолітню дитину та батьків похилого віку, тому просив змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний з позбавленням волі.

Обвинувачений ОСОБА_5 зазначив, що не має наміру впливати на потерпілого та свідків, а також переховуватися від суду. Крім того, обвинувачений звернувся до суду із клопотанням в порядку статті 616 КПК України, в якому зазначив, що має намір проходити військову службу під час мобілізації.

Прокурор з приводу клопотання обвинуваченого заперечила з підстав недотримання порядку, визначеного ст. 616 КПК України.

Суд, вислухавши думку учасників судового процесу, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, немає сталих соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, не має гарантованого житла в Київській області, може вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку визнання винуватим в інкримінованому йому злочині; а також враховуючи можливість впливу на свідків та потерпілого, які ще не допитані в цьому кримінальному провадженні з огляду на стадію розгляду справи (розпочато судовий розгляд).

Суд вважає, що лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого на даному етапі розгляду справи, суд виходить у тому числі з тих обставин, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 має такий високий ступінь суспільної небезпеки, наявність якої, свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на вказане, суд вважає доводи сторони захисту не обґрунтованими щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу на інший не пов`язаний з позбавлення волі, оскільки інший запобіжний захід на даному етапі розгляду справи не зможе бути достатніми, ефективним та таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим частиною першою статті 177 КПК України, встановленим у справі.

Суд також бере до уваги той факт, що обвинувачений відповідно до ч.2 ст. 183 КПК України не є особою, до якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім цього, суд враховує підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 КПК України та не визначає розмір застави на підставі ст. 183 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Разом з тим, закріплений нормою ст.616 КПК України порядок скасування запобіжного заходу передбачає певну послідовність, а саме: звернення спочатку до прокурора, а лише потім, за наявності відповідних підстав, прокурор звертається до суду/слідчого судді із відповідним клопотанням. З аналізу положень ст.616 КПК України вбачається, що нормами КПК України не передбачено наслідки порушення порядку звернення із зазначеним клопотанням.

Відповідно до статей 7, 26 КПК України однією із засад кримінального провадження є диспозитивність. При цьому слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Таким чином, оскільки клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, подане до суду не прокурором, а обвинуваченим ОСОБА_5 , що суперечить вимогам ч.1 ст.616 КПК України, то суд не має можливості розглядати вказане клопотання відповідно до положень ч.1 ст.616 КПК України.

В той же час, суд вважає за необхідне роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до ч.1 ст.616 КПК України він має право звернутися з клопотанням про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, до прокурора, який за результатами розгляду вказаного клопотання має право звернутися до суду, що розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177-178, 183, 182, 194, 196, 331,КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Київський СІЗО» Міністерства юстиції України, на 60 днів з 31.08.2023 року до 30.10.2023 року включно без альтернативи внесення застави.

В задоволенні клопотання ОСОБА_5 про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_6 Перекупка