Справа № 456/1109/22
Провадження № 1-кс/456/621/2023
УХВАЛА

про арешт майна

06 липня 2023 року місто Стрий Львівської області

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

в межах здійснення судового контролю за дотриманням прав свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 року за № 0000211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань приміщення суду, що знаходиться по вул. Т. Шевченка, 89, клопотання прокурора Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

Прокурор Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 , скориставшись канцелярією, 05.07.2023 року подав слідчому судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області клопотання, що було зареєстроване в діловодстві за вх. № 10996, за змістом якого просить накласти арешт на бензопилу марки Alpina моделі P360, бензопилу марки Kettensage, бензопилу марки Gasoline Chain Saw, шину до бензопили марки Still та шину до бензопили без маркування, шість ланцюгів до бензопил різного розміру, що належать ОСОБА_4 ..

Клопотання вмотивоване тим, що 11.04.2022 року в Стрийське РУП ГУ НП у Львівській області звернувся лісничий Дашавського лісництва ОСОБА_5 із повідомленням про те, що у кварталі 392 відділі 5 Дашавського лісництва ДП «Стрийське лісове господарство» було виявлено незаконну вирубку та зберігання лісу, а саме одного дерева породи «дуб» та двох дерев породи «граб», котрі у подальшому було виявлено на території домоволодіння, що по АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_6 разом із співмешканкою ОСОБА_7 11.04.2022 року при проведенні огляду місця події у лісовому масиві Дашавського лісництва на території с. Підгірці Стрийського району Львівської області та 11.04.2022 року при проведенні огляду місця події по АДРЕСА_1 , було вилучено три зрізи дерев та двадцять чотири порізані частини дерева породи «дуб».

В силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Натомість прокурор Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 , будучи повідомленим про місце, дату та час судового засідання згідно ст. 135 КПК України, у таке не з`явився. Разом з тим, названий прокурор під час подання цього клопотання про арешт майна одночасно заявив клопотання про розгляд такого без його участі. Беручи до уваги положення статей 22, 26 КПК України у частині того, що сторони (учасники) кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе вказане вище клопотання прокурора задовольнити, а розгляд поданого ним клопотання про арешт майна проводити за його відсутності.

Власник майна об`єктів арешту, - ОСОБА_4 , будучи повідомленим про місце, дату та час судового засідання згідно ст. 135 КПК України, у таке не з`явився, що не перешкоджає розгляду цього клопотання про арешт майна.

У зв`язку із неявкою усіх учасників судового провадження, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання під час розгляду даного клопотання про арешт майна за допомогою програмно-апаратного комплексу «АКОРД», не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України визначається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі статтями 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати такі аспекти як: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані чинним КПК України. Зокрема, подання клопотання про арешт майна має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Заразом, як вбачається з матеріалів даного судового провадження, підозру у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 року за № 0000211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, нікому не оголошено.

Речовими доказами, згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що за правилами частин 1, 2 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.06.2023 року у даній справі надано дозвіл на обшук домоволодіння у складі житлового будинку та приналежних до нього господарських будівель і споруд, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 . Санкціонований обшук вказаного домоволодіння був проведений 05.07.2023 року, під час якого, відповідно до протоколу обшуку від 05.07.2023 року, виявлено усе перелічене вище майно, на котре клопочеться накласти арешт, з метою збереження названих вилучених речей як речових доказів.

Слідчим СВ Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 , одразу після проведеного обшуку, винесено постанову від 05.07.2023 року, котрою визнано речовими доказами, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 року за № 0000211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, всі вищезазначені об`єкти.

Отже, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано у відповідності до статті 170 КПК України, оскільки майно, на яке прокурор Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 просить накласти арешт, відповідає критеріям, визначеним ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами.

У свою чергу, клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а зазначене у ньому майно відноситься до видів, передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

За таких обставин, слідчий суддя, враховуючи правову підставу для арешту майна, значення такого арешту майна для його власника, вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти, з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Керуючись статтями 9, 64-2, 98, 100, 107, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на бензопилу марки Alpina моделі P360, бензопилу марки Kettensage, бензопилу марки Gasoline Chain Saw, шину до бензопили марки Still та шину до бензопили без маркування, шість ланцюгів до бензопил різного розміру, що належать ОСОБА_4 , - з метою їх збереження як речових доказів та проведення з їх залученням необхідних криміналістичних експертиз у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 року за № 0000211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Заборонити будь-кому у будь-який спосіб розпоряджатись чи використовувати вилучене та арештоване майно до прийняття рішення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.04.2022 року за № 0000211, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та/або скасування арешту, накладеного на це майно, окрім слідчого чи прокурора, для забезпечення належного збереження речового доказу та виконання необхідних завдань названого кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію ухвали слідчого судді не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати Стрийській окружній прокуратурі, а також власнику об`єктів арешту ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошувався повний текст ухвали слідчого судді про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_9