УХВАЛА

про накладення арешту

04.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, подане в кримінальному провадженні №0002324 від 29.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :

І. Суть клопотання

02.08.2023 засобами поштового зв`язку надійшло клопотання слідчої, погоджене прокурором, в якому слідча просить накласти арешт на велосипед в корпусі блакитного кольору «Україна», який належить ОСОБА_5 .

Мотивуючи клопотання, слідча вказала, що СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002324,відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2023 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за фактом таємного викрадення майна у ОСОБА_5 .

Згідно клопотання в період часу з 14 год 00 хв по 15 год 00 хв 28.07.2023 невідома особа таємно в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, викрала майно, належне ОСОБА_5 , а саме: велосипед "Україна" блакитного кольору.

28.07.2023 року ОСОБА_6 добровільно надав для вилучення велосипед в корпусі блакитного кольору «Україна», котрий він викрав 28.07.2023 року.

31.07.2023 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказане майно було оглянуто та визнано речовим доказом.

Обґрунтовуючи потребу в накладенні арешту на майно, слідча посилається на необхідність збереження речового доказу, який є обєктом кримінального посягання і може бути доказом обставин, які підлягають встановленню в ході досудового розслідування.

ІІ Процедура та позиції сторін

Від слідчої СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшла заява про проведення розгляду клопотання без її участі, клопотання про арешт майна підтримала та просила задоволити.

Власник майна ОСОБА_7 подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив не накладати арешт на велосипед та повернути на особисте зберігання.

Неприбуття учасників провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0002324,відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.07.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України по факту таємного викрадення у ОСОБА_5 велосипеда в корпусі блакитного кольору «Україна».

Відповідно до протоколу огляду 28.07.2023 р.ОСОБА_6 добровільно видав для вилучення працівникам поліції велосипед в корпусі блакитного кольору «Україна», який ним був викрадений.

Постановою слідчої Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 31.07.2023 року вилучене майно визнане речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що велосипед, на який просить накласти арешт слідчий, є речовим доказом у кримінальному провадженні, може бути доказом обставин, які підлягають встановленню під час досудового розслідування, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171 КПК України для задоволення клопотання, а відтак вважає за необхідне задоволити клопотання та накласти арешт на велосипед, заборонивши його відчуження та розпорядження ним.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що слідчою у клопотанні не доведено, що у разі повернення велосипеду особі, в якої він був викрадений, існує ризик його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, тому слідчий суддя вважає, що перебування велосипеда в органі досудового розслідування є недоцільним та невиправданим, у зв`язку з чим слідчий суддя не вбачає потреби в подальшому його утриманні органом досудового розслідування та вважає за можливе передати його на відповідальне зберігання особі, яка є його власником, відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задоволити частково.

Накласти арешт на велосипед в корпусі блакитного кольору «Україна», який належить ОСОБА_5 , який був вилучений 28.07.2023 р. під час огляду місця події, тимчасово позбавивши власника майна і третіх осіб права відчужувати його та розпоряджатися ним.

Заборонити ОСОБА_5 вчиняти будь-які дії щодо передачі в користування іншим особам, відчуження та/або розпорядження велосипедом в корпусі блакитного кольору «Україна».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0002324 від 29.07.2023 року повернути ОСОБА_5 велосипед в корпусі блакитного кольору «Україна», на відповідальне зберігання.

Зобов`язати ОСОБА_5 надавати безперешкодний доступ до даного велосипедав разі необхідності проведення з його використанням будь-яких процесуальних, слідчих дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні та/або під час судового розгляду.

Попередити ОСОБА_5 про кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду, яка передбачена ст. 382 КК України, а також про відповідальність, передбачену за втрату речового доказу у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1