Справа № 274/6012/23 Провадження № 1-кс/0274/1122/23
УХВАЛА

іменем України

05.09.2023 м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні за № 00001357 від 04.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України,

відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

В обґрунтування клопотання вказує, що 02.09.2023 близько 22 год 00 хв, ОСОБА_4 , перебуваючи у залі очікування Бердичівського залізничного вокзалу, який розташований за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, пл. Привокзальна, 1, помітив мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi», модель А1, з ІМЕІ: НОМЕР_1 , який знаходився поруч ОСОБА_7 на лавці вказаного залу, після того, у ОСОБА_4 виник умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону.

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи в цей же день час та у вказаному місці, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та переконавшись, що його злочинні дії не будуть помічені іншими особами. ОСОБА_4 , розуміючи протиправність своїх дій. керуючись корисливим мотивом, умисно, таємно, повторно, в період дії воєнного стану, запровадженого на всій території України, відповідно до указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», викрав мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi», модель А1, з ІМЕІ: НОМЕР_1 , вартістю 1200 гривень, належний ОСОБА_7 .

У подальшому ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, та викраденим майном розпорядився на власний розсуд тим самим заподіяв потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на суму 1200 гривень.

05.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного злочину підтверджується: - протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілої ОСОБА_7 від 04.09.2023; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 від 04.09.2023; - протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 ; - іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_4 , маючи не зняту та не погашену судимість у встановленому законом порядку за вчинення умисного корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.1 ст.185 КК України, та не відбувши покарання у державній установі БВЦ №108, на шлях виправлення не став і, перебуваючи у наданій йому відпустці, вчинив новий умисний тяжкий злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Слідчий у клопотанні посилається, що ОСОБА_4 не має місця роботи, засобів зв`язку, відсутні відомості щодо фактичного місця його проживання, схильний до вчинення нових злочинів, вчинив злочин під час відбування покарання у ДУ БВЦ №108. неповнолітніх та непрацездатних осіб на утримані не має, зареєстрований: АДРЕСА_1 , поруч якого проводяться бойові дії, а це свідчить про те, що ступінь його соціальних зв`язків не є такими які б могли утримувати його в м. Бердичеві та виконувати процесуальні обов`язки, зокрема з`являтися на виклики до слідчого, прокурора та суду.

Таким чином, у органу досудового розслідування існують обґрунтовані ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування і суду з метою уникнення покарання за вчинений злочин, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати провадженню іншим чином - не прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків.

Враховуючи викладене, особу підозрюваного ОСОБА_4 , тяжкість вчиненого ним злочину, а також з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК України, не буде достатнім для запобігання ризикам зазначеним вище, які підтверджуються матеріалами кримінального провадження.

ІІ. Процедура та позиції сторін

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що вину у скоєнному кримінальному правопорушенні визнає, сприяє органу досудового розслідування, проти задоволення клопотання заперечує, просить обрати запобіжний захіт у виді домашнього арешту. Запевняє, що його мама зможе винайняти йому кімнату, де він буде відбувати домашній арешт.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

У відповідності до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 00001357 від 04.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

05.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: - протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілої ОСОБА_7 від 04.09.2023; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 від 04.09.2023; - протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 .

Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Суд зазначає, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності з поясненнями підозрюваного ОСОБА_4 , які були надані суду в судовому засіданні 05.09.2023, вказують на обґрунтованість його підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, перешкоджати провадженню іншим чином - не прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, відсутності місця проживання; можливість вчинити інше правопорушення, оскільки підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності, був засуджений за вчинення корисливих злочинів, судимість не знята та не погашена, вчинив новий злочин під час відбування покарання у ДУ БВЦ №108.

Проте, слідчий суддя зазначає, що ризик впливу підозрюваного на свідків у кримінальному проведженні прокурором не доведений належними та допустимими доказами.

Крім цього, слідчим суддею враховано, що підозрюваний ОСОБА_4 не працює, неодружений, неповнолітніх та непрацездатних осіб на утримані не має, зареєстрований: АДРЕСА_1 , не має постійного місця проживання на території Житомирської області, раніше судимий ,вчинив новий злочин під час відбування покарання у ДУ БВЦ №108, що свідчить про те, що ступінь його соціальних зв`язків не є такими які б могли утримувати його в м. Бердичеві та виконувати процесуальні обов`язки, зокрема з`являтися на виклики до слідчого, прокурора та суду.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу підозрюваної, слідчий суддя визначає заставу у розмірі, який становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 53680,00 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп). Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 03.11.2023 (включно).

Взяти підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680,00 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп), яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Сума застави, підлягає внесенню на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Житомирській області на: рахунок отримувача UA0000277, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26278626, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172. Призначення платежу: вказати ПІБ платника, застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , справа № 274/6012/23, Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно. 3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, органу досудового розслідування;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

- заборонити спілкуватися зі свідками, іншими особами у кримінальному провадженні;

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.

У разі внесення застави підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається у дохід держави.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 08.09.2023.

Слідчий суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА