26.05.2023 Справа № 756/3980/23
Справа № 756/3980/23
Провадження № 1-кс/756/1250/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 та перекладача ОСОБА_7 - розглянувши у відкритому судовому засіданні відвід адвоката ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_6 - слідчому судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_8 у справі № 756/3980/23 за клопотанням заступника начальника слідчого відділення ВП № 1 Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0005289 від 08.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и в:

У проваджені судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_8 перебуває клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , унікальний № 756/3980/23 під час якого захисником підозрюваного адвокатом ОСОБА_5 , якого підтримав адвокат ОСОБА_4 заявлено відвід слідчому судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_8 з посиланням на порушення порядку визначення складу суду.

Крім того, у судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 зазначив про наявність інших підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_8 вказавш, що має сумнів щодо об`єктивності та неупередженості слідчого судді, а також висловив незгоду з її процесуальними діями та рішеннями.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_8 , вказуючи на його безпідставність та необґрунтованість.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід, виходячи з наступного.

Статтею 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, особами, які беруть участь у кримінальному провадженні може бути заявлено відвід, який повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У ст. 76 КПК України визначено недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Вирішуючи питання про відвід слідчого судді, суд враховує положення КПК України та, в силу вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка є частиною національного законодавства та яку національні суди повинні враховувати при розгляді справ (ст. 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та ст. 19 Закону України від 29.06.2004 №1906-IV «Про міжнародні договори України»).

Згідно з практикою ЄСПЛ, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у рішеннях по справах «Хаушильд проти Данії» від 24.05.1989, «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.12.2009 зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, ЄСПЛ у рішенні по справі «П`єрсак проти Бельгії» від 01.10.1982 висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» від 24.05.1989 вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.12.2009).

Заслухавши думки учасників процесу, вивчивши підстави мотивів указаних захистниками для відводу слідчому судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_8 , дійшов висновку, що він задоволенню не підлягає, оскільки є необґрунтованим, надуманим та голослівним, будь-яких обставин, які б свідчили про існування, передбачених ст.ст. 75, 76 КПК України підстав для відводу слідчого судді, чи ставили б під сумнів її об`єктивність та неупередженість, чи вказували на порушення автоматичного розподілу клопотання слідчого між слідчими суддями Оболонського районного суду міста Києва, захисниками наведено не було, їх незгода з процесуальними діями та рішеннями слідчого судді не є підставою для відводу слідчого судді, а процесуальна поведінка захисників щодо замовчення мотивів їх сумнівів у неупередженості слідчого судді під час розгляду попередньо заявленого адвокатом ОСОБА_4 відводу в межах цього кримінального провадження містить ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування розгляду клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні відводу адвоката ОСОБА_5 та адвоката ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_6 , слідчому судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_8 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя