У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000339, відомості про яке 14 липня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт транспортного засобу марки "Opel" моделі "Movano" VIN - НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , а також свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів серій НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , які були вилучені в ході огляду місця події 13.07.2023 в міжнародному пункті пропуску через державний кордон України для автомобільного сполучення "Ужгород вантажний" та знаходились на майданчику митного посту "Ужгород-центральний" за адресою: с. Великі Лази, вул. Східна, 3.

Клопотання мотивоване тим, що даний автомобіль та свідоцтво мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та є необхідними для проведення у подальшому судових експертиз з метою встановлення всіх обставин вчинення злочину, які мають суттєве значення для повного, всебічного здійснення досудового розслідування.

Представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, подав письмові заперечення, у яких просить відмовити у задоволенні клопотання. Заперечення адвоката зводяться до того, що накладення арешту на майно призведе до порушення прав та законних інтересів власника майна. Прокурор був зобов`язаний упродовж 48 годин звернутись до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, однак, зазначені дії сторона обвинувачення, на думку представника володільця, не вчинила. Органом дізнання було проведено обшук особи без дозволу суду, що нівелює будь-яке доказове значення вилучених предметів.

У судове засідання прокурор не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно з якою просить суд розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Представник третьої особи, відносно майна якої подано клопотання про арешт, подав заяву про розгляд справи без їх участі. У заяві зазначив про те, що заперчеує щодо накладення арешту на майно третьої особи з підстав, наведених у раніше поданих запереченнях.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

З клопотання встановлено, що прокурор просить накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів.

Як вбачається з матеріалів справи, сектором дізнання відділу поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000339, відомості про яке 14 липня 2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 14 липня 2023 року, відповідно до якого 13.07.2023 у гр-на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який прямував на виїзд з території України через КПП «Ужгород-вантажний» на транспортному засобі Опель Мовано, державний номер НОМЕР_2 , було виявлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з ймовірними ознаками підробки.

13 липня 2023 року дізнавачем був проведений огляд місця події - земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого вилучено свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів серій НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , а також транспортний засіб марки "Opel" моделі "Movano" VIN - НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , який був оглянутий за згодою володільця ОСОБА_4 , що підтверджено відповідним протоколом.

Постановою дізнавача від 14 липня 2023 року зазначені свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та автомобіль визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , власником автомобіля марки Opel Movano, з повною масою 5500, державний реєстраційний знак НОМЕР_2 , є ОСОБА_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , власником автомобіля марки Opel Movano, з повною масою 3500, державний реєстраційний знак НОМЕР_2 , є ОСОБА_5 .

Таким чином, у свідоцтвах про реєстрацію одного й того ж транспортного засобу виявлені розбіжності у серії документа та маси транспортного засобу, хоча інші реквізити документів є тотожними, відтак у дізнавача є достатні і обгрунтовані підстави вважати, що вищевказані свідоцтва можуть бути підробленими.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

При цьому свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, на які прокурор просить накласти арешт є тимчасово вилученим майном, з огляду на те, що воно відповідає критеріям, визначеним в п. п. 1-4 ч. 2 ст. 167 КПК України, а також відповідає ознакам речових доказів, визначеним у ст. 98 КПК України.

14 липня 2023 року саршим дізнавачем СД ВП № 1 Ужгородського РУП ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_6 винесено постанову про призначення технічної експертизи документів вилучених свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів.

Таким чином, матеріали клопотання містять достатні підстави вважати, що вилучені свідоцтва ( або одне з них) про реєстрацію транспортного засобу можуть бути підробленими, а отже є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, з приводу якого розпочате досудове розслідування, їх арешт є необхідним з метою збереження речових доказів, а прокурором доведено наявність відповідних ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, зокрема, можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Щодо накладення арешту на вилучений автомобіль слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Як вбачається з поданого клопотання, долучені до нього матеріали не містять відомостей, якими доводиться необхідність накладення арешту на автомобіль OPEL MOVANO, д.н.з. НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_1 , а також його доказове значення в рамках даного кримінального провадження.

Так, згідно з листом Головного сервісного центру МВС в Закарпатській області №31/7/1919 від 12.07.2023, за даними Єдиного державного реєстру МВС, за свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 27.10.2020 зареєстровано транспортний засіб OPEL MOVANO, держзнак НОМЕР_2 , VIN НОМЕР_1 .

З витягу з ЄРДР від 13.07.2023 вбачається внесення відомостей за ч. 1 ст. 358 КК України в частині підробки свідоцтв про реєстрацію транспортного засобу, однак, жодних інших кримінальних проваджень щодо експлуатації зазначеного автомобіля не розпочато, ознак підробки його номерних агрегатів не встановлено, даних про вчинення будь-яких правопорушень за допомогою даного ТЗ не наведено.

Наведені у клопотанні прокурором аргументи, що вищезазначений транспортний засіб є предметом і був об`єктом протиправних дій, жодними матеріалами, доданими до клопотання, не підтверджуються, а тому у арешті автомобіля слід відмовити.

Щодо доводів представника стосовно порушення строку подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, слідчий суддя вважає за необхідне зауважити наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З протоколу огляду місця події вбачається, що майно було вилучене 13.07.2023.

До слідчого судді клопотання надійшло 20.07.2023.

Разом з цим, згідно з ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Клопотання прокурора надіслано поштою. З конверта, в якому надійшло клопотання вбачається, що воно здано у поштове відділення до закінчення строку, а саме 14.07.2023, а відтак строк не вважається пропущеним.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання задовольнити частково.

2. Накласти арешт на вилучене 13.07.2023 під час огляду місця події за адресою вул. Собранецька, 224, м. Ужгород, тимчасово вилучене майно, а саме на:

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 від 27.10.2020;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 від 27.10.2020.

3. У накладенні арешту на транспортний засіб марки "Opel" моделі "Movano" VIN НОМЕР_1 , державний номерний знак НОМЕР_2 , відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконаню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1