ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1343/23 Справа № 203/2368/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні спільну апеляційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 09 травня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000355 стосовно

ОСОБА_8 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровськ, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 332 Кримінального кодексу України (далі - КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_9

підозрюваної ОСОБА_8 захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ :

Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді та короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 09 травня 2023 року задоволено клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів Слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , погодженого з прокурором ОСОБА_9 та застосовано до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 05 липня 2023 року, з визначенням застави у розмірі 1 610 400 гривень 00 копійок та покладенням відповідних обов`язків за ч. 5 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) у разі її внесення.

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого корисливого кримінального правопорушення, вчиненого групою осіб, пов`язаного з незаконним переміщенням військовозобов`язаних через державний кордон в умовах воєнного стану, має повідомлення про підозру в іншому умисному тяжкому кримінальному правопорушенні, у зв`язку з чим слід дійти висновку про те, що він має можливість переховуватись від суду та слідства, знищити, спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також продовжити свою протиправну діяльність, що свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п. 1 4 ч. 1 ст. 177 КПК та про неможливість запобіганню вказаним ризикам, без застосування до підозрюваного відповідного запобіжного заходу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя також врахував, що особисте зобов`язання, домашній арешт та застава не зможуть запобігти зазначеним вище ризикам, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, зважаючи на повідомлення особі про підозру у вчиненні аналогічного кримінального правопорушення, а також приймаючи до уваги, що ОСОБА_8 підозрюється у сприянні незаконному переміщенню інших осіб через державний кордон, що свідчить про наявність підвищеного ризику переховування особи від суду та слідства шляхом втечі за межі України, тому слід обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, врівноваживши його тяжкість альтернативою у вигляді застави.

Крім того, слідчий суддя врахував, що при розгляді клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підозрюваною через її захисників на підтвердження майнового стану її родини подано фотокопію довідки № 15-23 від 07 квітня 2023 року від ТОВ «СОЛІС ТРЕЙД» (), підписану директором ОСОБА_11 . На довідці також міститься відтиск печатки ТОВ «СОЛІС ТРЕЙД» з кодом .

Відповідно до відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, юридична особа з ідентифікаційним кодом 40412663 має назву ТОВ «ДЕЙЛІ КОРПОРЕЙШН», а її керівником є ОСОБА_12 . Вказана юридична особа дійсно колись мала назву ТОВ «СОЛІС ТРЕЙД», але змінила її ще 24 вересня 2020 року.

Тривалий період між зміною назви підприємства (24.09.2020) та датою видачі довідки (07.04.2023) виключає можливість будь-яких технічних помилок при складанні довідки чи її фотокопії.

Таким чином, перебуваючи під запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту, маючи підозру у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з використанням підроблених документів, підозрювана через своїх захисників надає слідчому судді докази з явними ознаками їх недостовірності, що на думку слідчого судді об`єктивно свідчить про наявність ризиків продовження протиправної діяльності та знищення, спотворення доказів у справі, та доводить неможливість запобіганням вказаним ризиками запобіжним заходом, обраним в іншому кримінальному провадженні.

Вирішуючи питання щодо встановлення застави, слідчий суддя взяв до уваги, обставини кримінального правопорушення, у яких підозрюється ОСОБА_8 , зокрема, підвищений ступінь суспільної небезпеки умисного кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним перетином особами державного кордону під час дії воєнного стану, корисливий характер правопорушення, яке могло супроводжуватись одержанням підозрюваною безпідставного доходу, як наслідок, істотного поліпшення її майнового стану та дійшов висновку про наявність виключного випадку, що зумовлює необхідність визначити розмір застави, вище максимального розміру, визначеного п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК. Враховуючи майновий стан підозрюваної, яка є фізичною особою підприємцем, наявність зареєстрованого за нею транспортного засобу, а також використання нею автомобілів представницького класу (зареєстрованих на інших осіб), що підтверджується ухвалами слідчих суддів Кіровського районного суду м. Дніпропетровська в яких вказано, що користується цими автомобілями саме ОСОБА_8 і це ніким не оспорюється, інші дані про неї та її майновий стан, приймаючи до уваги можливу роль ОСОБА_8 , слідчий суддя визначив розмір застави, яка на його думку, достатня для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, на рівні 600 прожиткових мінімумів, а саме 1 610 400 грн. 00 коп. При цьому, зважаючи на реєстрацію підозрюваної в якості фізичної особи-підприємця, вважав не можливим визначити її майновий стан на підставі довідки про заробітну плату за трудовим договором.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи осіб, які її подали.

В апеляційній скарзі захисники просять ухвалу слідчого скасувати та змінити запобіжний захід на не пов`язаний з триманням під вартою.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначають, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, а клопотання слідчого ґрунтується лише на припущеннях. На їх думку, підозра ОСОБА_8 є необґрунтованою, докази, які слідчий долучив до клопотання зібрані в межах іншого кримінального провадження. Крім того, протоколи НСРД не містять відомостей про телефонні розмови ОСОБА_8 та не вказують на її причетність до інкримінованого злочину. Вказаним доказам дана оцінка в межах іншого кримінального провадження в якому стосовно підозрюваної застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Докази, які отримані стороною обвинувачення в межах цього кримінального провадження, слідчий суддя не міг покласти в основу свого рішення, оскільки вони дослідженні з порушенням принципу безпосередності, передбаченого ст. 23 КПК. Зазначають, що доведеність наведених вище ризиків, не підтверджується доказами, долученими до клопотання слідчого та відсутнє обґрунтування неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів. Також посилаються на завідомо непомірний розмір застави для підозрюваної та відсутність мотивування виходу за граничні межі розміру застави. Стороною захисту надані слідчому судді докази майнового стану підозрюваної, проте вони залишились без врахування під час постановлення ухвали. Визначений слідчим суддею розмір застави, призвів до безальтернативного тримання ОСОБА_8 під вартою.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні захисники та підозрювана підтримали апеляційну скаргу і з підстав, викладених у скарзі, просили її задовольнити, вважали ухвалу слідчого судді необґрунтованою, просили її скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування триманням під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_8 та застосувати до неї запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить висновку, що зазначені вище вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчим суддею дотримані належним чином, а доводи захисників, викладені в судовому засіданні та в апеляційній скарзі щодо незаконності та необґрунтованості ухвали слідчого судді, апеляційний суд вважає безпідставними з огляду на таке.

Висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК за обставин, викладених в повідомленні про підозру, є обґрунтованими і такими, що підтверджуються матеріалами, доданими до клопотання слідчого і з такими висновками погоджується суд апеляційної інстанції.

Згідно з матеріалами справи, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК за ознаками організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництві такими діями, а також сприянні їх вчиненню порадами, вказівками, наданням засобів та усунення перешкод, вчинених за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, повторно.

З наданих матеріалів слідує, що під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані та долучені документи свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується, зокрема копіями протоколів допитів свідків та протоколів пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, на яких свідок ОСОБА_13 впізнає підозрювану, як особу, що може бути причетною до кримінального правопорушення, а свідок ОСОБА_14 підтверджує можливі обставини вчинення кримінального правопорушення та під час впізнання вказує, що до кримінального правопорушення можуть бути причетні дві з чотирьох осіб, зображених на фотокартках, при цьому, на одній з цих двох осіб, зображена саме підозрювана. Також надані документи щодо перетину свідком ОСОБА_14 державного кордону (а.с. а.с. 61 64, 71 84, 88 99).

Вказані докази в їх сукупності об`єктивно свідчать про можливе вчинення кримінального правопорушення та можливу причетність до нього підозрюваної ОСОБА_8 і є достатніми для обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення.

Суд апеляційної інстанції, перевіряючи обґрунтованість підозри, зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини та критеріїв її визначення. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86 рішення від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, пункт 175 рішення від 21.04.2011).

Крім того, апеляційний суд зазначає, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя та суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Таким чином, доводи сторони захисту про недоведеність обґрунтованості підозри та про непричетність ОСОБА_8 до інкримінованого злочину є безпідставними та спростовуються матеріалами провадження, а доводи та пояснення, наведені стороною захисту в судовому засіданні, не спростовують висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри.

До клопотання слідчого долучені докази, в тому числі, які отримані органом досудового розслідування в межах цього кримінального провадження, тому вони є належними та допустимими, чим спростовуються відповідні доводи захисників.

Санкція ч. 3 ст. 322 КК, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, що відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК, дає матеріально-правові підстави для застосування стосовно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою.

Під час апеляційного провадження встановлено, що твердження прокурора та висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ст. 177 КПК, є обґрунтованими, а встановлені слідчим суддею ризики у вигляді переховування від органів досудового розслідування, знищення, схову або спотворення речей та документів, що мають істотне значення для досудового розслідування, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних та вчинити інше кримінальне правопорушення об`єктивно існують і для запобігання їх настання необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи положення ст. ст. 177, 178 КПК, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді про існування вказаних ризиків, зокрема, ризик переховування обумовлений тяжкістю інкримінованого злочину та суворістю покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Перевіряючи правильність висновків слідчого про існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України у виді знищення, схову або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, апеляційний суд вважає їх обґрунтованими, при цьому виходить з того, що на теперішній час органами досудового розслідування не в повній мірі задокументовано, зафіксовано та викрито злочину діяльність підозрюваної ОСОБА_8 та інших співучасників, які, за твердженням обвинувачення, вчинювали ці злочини систематично, тривалий час і перебуваючи не під вартою існує ризик вчинення дій для знищення доказів такої протиправної діяльності.

Також колегія суддів вважає обґрунтованими висновки слідчого судді про ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні, які ще не допитані судом та можливого впливу на інших підозрюваних (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Обґрунтованими є висновки слідчого судді, що перебуваючи не під вартою, підозрювана може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки з наданих слідчому судді матеріалів слідує, що ОСОБА_8 , перебуваючи під запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту, маючи підозру у вчиненні кримінального правопорушення, пов`язаного з використанням підроблених документів, підозрювана через своїх захисників надала слідчому судді докази з явними ознаками їх недостовірності.

Суд апеляційної інстанції при оцінці законності судового рішення в цілому, враховує підвищену суспільну небезпечність інкримінованого ОСОБА_8 злочину, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні дій які фактично направленні на незаконний перетин державного кордону України особами, які підлягають мобілізації в умовах воєнного стану, що може впливати на підрив боєздатності військових частин Збройних Сил України в умовах озброєної агресії російської федерації проти України.

Таким чином, апеляційний суд погоджується з висновками слідчого судді, що для досягнення мети запобіжних заходів, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, що зумовлює необхідність в проведенні низки слідчих та процесуальних дій, а також враховуючи інші фактичні обставини даного конкретного кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним.

В супереч доводам апеляційних скарг сторони захисту, слідчий суддя врахував також і стан здоров`я підозрюваної на документи на які посилається сторона захисту та дійшов обґрунтовано висновку, що будь-яких даних про неможливість перебування ОСОБА_8 під вартою матеріали провадження не містять.

Враховані слідчим суддею і відомості про особу підозрюваної, бере до уваги такі дані і апеляційний суд, зокрема, що ОСОБА_8 має місце реєстрації, місце проживання, соціальні зв`язки останньої та відомості про майновий стан останньої.

Так слідчим суддею обґрунтовано враховано, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні злочину з корисливих мотивів, яке могло супроводжуватись одержанням підозрюваною безпідставного доходу, як наслідок, істотного поліпшення її майнового стану,а також, що вона є фізичною особою підприємцем, наявність зареєстрованого за нею транспортного засобу, а також використання нею автомобілів представницького класу, які зареєстровані на інших осіб, що підтверджується ухвалами слідчих суддів Кіровського районного суду м. Дніпропетровська в яких вказано, що користується цими автомобілями саме ОСОБА_8 , дійшов умотивованого висновку, що ОСОБА_8 слід визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК у розмірі 600 прожиткових мінімумів, яка буде співмірною і зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останньої.

Отже, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді, не вбачається, застосований слідчим суддею запобіжний захід стосовно підозрюваної ОСОБА_8 відповідає вимогам ст. ст. 177, 178, 194 КПК, прийняте рішення є обґрунтованим і достатньо вмотивованим, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню, а відтак апеляційну скаргу захисників слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 177-178, 183, 405, 407, 419, 422 КПК, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 09 травня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , підозрюваної за ч. 3 ст. 332 КК залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4