Справа № 991/5042/23
Провадження №11-сс/991/457/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 червня 2023 року про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_5 звернувся до уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) з заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 368, 369, 239 КК України (а.с. 5-9).

Зазначав, що керівництво Харківської міської ради в особі ОСОБА_6 , голови адміністрації Слобідського району Харківської міської ради ОСОБА_7 за попередньою змовою з директором КП «Муніципальна компанія поводження з відходами» Харківської міської ради ОСОБА_8 , директором СПК «Санконтроль» ОСОБА_9 , які в інтересах приватних юридичних і фізичних осіб організували незаконне сміттєзвалище твердих побутових відходів на земельній ділянці з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації будівель і споруд авіаційного транспорту. Вказував, що земельна ділянка використовувалась для тимчасового зберігання твердих побутових відходів під час ведення бойових дій поблизу Роганського та Дергачівського полігонів. Перевезення та складання твердих побутових відходів на вищезазначену ділянку здійснювалось комунальним підприємством «Міська компанія поводження з відходами» Харківської міської ради. При цьому, з міського бюджету були виділені кошти на перевезення та складання твердих побутових відходів до Дергачівського полігону, однак жодних дій по перевезенню їх не виконано.

Оскільки відомості про кримінальні правопорушення не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), ОСОБА_5 оскаржив бездіяльність уповноважених осіб САП до слідчого судді та просив зобов`язати їх вчинити відповідні дії.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.06.2023 відмовлено в задоволенні вказаної скарги.

Не погодившись із вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15 червня 2023 року та зобов`язати посадових осіб САП внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_5 від 07.06.2023.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що відповідно до ст. 214 КПК України внесенню до ЄРДР підлягають відомості, які можуть свідчити, а не свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Кримінальний процесуальний закон не наділяє слідчого, прокурора правом досліджувати подану заяву чи повідомлення на предмет наявності в них об`єктивних даних, які свідчать про вчинення певного злочину, а тому вони зобов`язані вносити до реєстру будь-які відомості за такою заявою чи повідомленням. За твердженням заявника, уповноваженими особами САП не вчинено дій з розгляду його заяви, чим допущено бездіяльність. Вважає, що слідчим суддею не в повній мірі досліджені обставини справи, надані ним докази та безпідставно відмовлено в задоволенні скарги.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, ОСОБА_5 просив розглядати скаргу без його участі. Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. У зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування може бути оскаржено, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 № 298). Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення, до Реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....».

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

У Рішенні Конституційного Суду України від 17 червня 2019 року № 4-р(II)/2020, а саме у п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді про те, що в заяві ОСОБА_5 від 07 червня 2023 року не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень. Заявник не наводить будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували вчинення кримінальних правопорушень, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність.

У разі подання особою заяви про кримінальне правопорушення до САП, заявник повинен вказати у ній відомі йому відомості про обставини такого кримінального правопорушення. Лише у такому випадку службові особи САП зобов`язані внести відповідні відомості до відповідного реєстру.

За змістом ст. 364 КК України зловживанням владою або службовим становищем є умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе та іншої фізичної або юридичної особи, використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, яке завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним та громадським інтересам юридичних осіб (або спричинило тяжкі наслідки).

Ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст.364 КК України, серед іншого, є використання влади або службового становища з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи при вчиненні такого діяння; заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб.

З матеріалів скарги вбачається, що ОСОБА_5 звернувся до уповноваженої особи САП з заявою про кримінальні правопорушення, передбачені як він зазначає ст.ст. 364, 368, 369, 239 КК України, вчинені посадовими особами Харківської міської ради за попередньою змовою з представниками комерційних структур, внаслідок чого відбулося забруднення природного середовища, завдано шкоди життю та здоров`ю населення.

Вказана заява не містить відомостей про ознаки вчинення кримінальних правопорушень, тобто, відсутні посилання на конкретні обставини, які свідчать про зловживання посадовими особами Харківської міської ради владою або своїм службовим становищем, надання представниками комерційних структур неправомірної вигоди та/або її одержання.

Самі по собі відомості з відкритих джерел про обставини, які, на думку заявника, можуть свідчити про кримінальне правопорушення, факти неодноразових перемог у тендерах певних комерційних структур, не вказують на ознаки злочинів, а тим більше корупційних.

Окрім того, злочин, передбачений ст. 239 КК України, про що зазначав ОСОБА_5 у своїй заяві до уповноважених осіб САП, не відносяться до корупційних правопорушень.

Таким чином, висновок слідчого судді про відсутність у заяві ОСОБА_5 об`єктивних даних про вчинення посадовими особами Харківської міської ради та представниками комерційних структур кримінальних правопорушень є обґрунтованим.

Істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду скарги на ухвалу слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу та постановити нову.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 331, 216, 307, 395, 405, 407, 418, 422, 532 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.06.2023 про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратуризалишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3