Справа № 646/3096/23
№ провадження 1-кс/646/1019/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001437 від 30.05.2023,

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001437 від 30.05.2023.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні Куп`янської РВ ВП ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001437 від 30.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.05.2023 до Куп`янської РВ ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт співробітника про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з дротом контактної мережі.

26.06.2023 проведено огляд місця події на відкритій місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: 6 мішків з мідними дротами зі слідами зрізу, пилку по металу та 2 затискачі.

26.06.2023 слідчим вищезазначені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, прокурор зазначив, що вказані предмети мають значення у кримінальному провадженні, як предмети, які зберегли на собі сліди вчинення злочину, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення і служать доказом у вказаному провадженні.

Метою застосування арешту є забезпечення належного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, збереження речових доказів, та в подальшому проведення судових експертиз та встановлення заподіяних збитків потерпілому, томупрокурор просив клопотання задовольнити.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилася, звернулася із заявою, в якій просила розгляд клопотання проводити за її відсутності, вимоги клопотання підтримала, просила задовольнити.

Власникм майна. в судове засідання не з`явилися, про його місце та час повідомлялися своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за 0001437 від 30.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що 0.05.2023 до Куп`янської РВ ВП ГУНП в Харківській області надійшов рапорт співробітника про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з дротом контактної мережі.

26.06.2023 проведено огляд місця події на відкритій місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: 6 мішків з мідними дротами зі слідами зрізу, пилку по металу та 2 затискачі.

26.06.2023 слідчим вищезазначені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за №0001437 від 30.05.2023 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 26.06.2023 під час проведення огляду місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 6 мішків з мідними дротами зі слідами зрізу, пилку по металу та 2 затискачі.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1