Справа № 635/7054/23
Провадження № 1-кс/6351066/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2023 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000402 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000402 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна, а саме накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 09.08.2023 під час огляду місця події поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: бабіну пластикову діаметром 30см, на якій намотана синтетична кольорова мотузка діаметром 0,5 см; 4 мотки синтетичної мотузки з написом «Шнур бытовой из синтетических нитей Артикул В-5, диаметр 5 мм длина намотки 15 м» 1 моток біжового кольору, 2 мотки червоного кольору, 1 моток зеленого кольору; полімерний пакет, в якому знаходиться нитки з написом на етикетці: «Нить капроновая обувная 375т, катушки з нитками чорного кольору в кількості - 56 шт., катушки з нитками білого кольору в кількості - 18 шт.; визначення місця зберігання вищевказаного майна доручити стороні обвинувачення з урахуванням вимог порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ № 1104 від 19.11.2012.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000402 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 03.03.2023 до ЧЧ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що в період часу з 24.02.2022 по 16.05.2022 невстановлені особи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , таємно викрали майно заявника, чим спричинили матеріальну шкоду (ЖЄО 851 від 03.03.2023). З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 09.08.2023 в період часу з 14 год 29 хв до 15 год 05 хв, слідчим СВ відділення поліції № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області поведено огляд місця поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення вказаної слідчої дії були виявлені та вилучені: бабіна пластикова діаметром 30см, на якій намотана синтетична кольорова мотузка діаметром 0,5 см.; 4 мотки синтетичної мотузки з написом «Шнур бытовой из синтетических нитей Артикул В-5, диаметр 5 мм длина намотки 15 м» 1 моток біжового кольору, 2 мотки червоного кольору, 1 моток зеленого кольору; полімерний пакет, в якому знаходиться нитки з написом на етикетці: «Нить капроновая обувная 375т», катушки з нитками чорного кольору в кількості - 56 шт., катушки з нитками білого кольору в кількості - 18 шт.

09.08.2023, вилучені в ході огляду місця події предмети, постановою слідчого визнано речовими доказами.

На теперішній час вищевказані речові докази перебувають у ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: м.Харків, вул.Ахієзєрів, 30.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Вивчивши надані документи та матеріали, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, суд зазначає про таке.

Відповідно до вимог ч. ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Метою звернення прокурора з вищевказаним клопотанням про арешт майна є забезпечення збереження речових доказів.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що бабіна пластикова діаметром 30см, на якій намотано синтетична кольорова мотузка діаметром 0,5 см; 4 мотки синтетичної мотузки з написом «Шнур бытовой из синтетических нитей Артикул В-5, диаметр 5 мм длина намотки 15 м» 1 моток біжового кольору, 2 мотки червоного кольору, 1 моток зеленого кольору; полімерний пакет, в якому знаходиться нитки з написом на етикетці: «Нить капроновая обувная 375т, катушки з нитками чорного кольору в кількості - 56 шт., катушки з нитками білого кольору в кількості - 18 шт., були вилучені і оглянуті під час огляду місця події 09.08.2023.

Слідчий в постанові про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів від 09.08.2023 посилається на проведення огляду місця події, проведений 09.08.2023, та зазначає які речі було виявлено та вилучено, а саме: бабіна пластикова діаметром 30см, на якій намотано синтетична кольорова мотузка діаметром 0,5 см; 4 мотки синтетичної мотузки з написом «Шнур бытовой из синтетических нитей Артикул В-5, диаметр 5 мм длина намотки 15 м» 1 моток біжового кольору, 2 мотки червоного кольору, 1 моток зеленого кольору; полімерний пакет, в якому знаходиться нитки з написом на етикетці: «Нить капроновая обувная 375т, катушки з нитками чорного кольору в кількості - 56 шт., катушки з нитками білого кольору в кількості - 18 шт. При цьому, резолютивна частина даної постанови не містить переліку, що саме визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однією з основних вимог, що пред`явлені законом до речових доказів, є можливість їх використання в якості доказів.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 87 КПК України суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, такі діяння як здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.

Статтею 233 КПК України визначено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті. Під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи. Слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що речові докази, на які прокурор просить суд накласти арешт не відповідають вимогам ст. 98 КПК України як доказ, що отриманий в результаті здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу з порушенням його суттєвих умов. Сама процедура проведення огляду місця події, на думку суду, є лише спробою органів досудового розслідування штучно створити враження законності процедури вилучення майна, але така процедура не має розумного пояснення перебігу подій, пов`язаних із виявленням місця знаходження майна та вилучення такого майна. Крім того, в постанові слідчого від 09.08.2023 не визначено, яке саме майно визнано речовими доказами, що позбавляє слідчого суддю можливості об`єктивно вирішити питання щодо арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, системно аналізуючи норми діючого кримінального процесуального законодавства при вирішенні питання про арешт майна, дійшов висновку, що в задоволенні клопотання про арешт майна слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000402 від 03.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1