ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/943/23 Справа № 932/3099/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Краснодар, рф, громадянки України, із середньою освітою, одружену, офіційно не працевлаштовану, маючу на утриманні 5 неповнолітніх дітей, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої,

- 05 серпня 2022 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська за ч. 4 ст. 185, 75 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років з іспитовим стоком в 3 роки;

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0000060,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 березня 2023 року у задоволенні клопотання слідчого відмовлено та застосований відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, строком на 60 діб, до 27 травня 2023 року, з покладенням на підозрювану відповідних обов`язків.

Слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри та доведеність існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана має можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки вона, будучи судимою за корисливий злочин, вкотре вчинила крадіжку у спосіб, що схожий зі способом, який був застосований нею у вказаних подіях.

З урахуванням даних в їх сукупності про особу підозрюваної, наявність у неї соціальних зв`язків за місцем проживання, перебування на її утриманні неповнолітніх дітей; відсутність у неї постійного місця роботи; репутацію підозрюваної та незадовільний її майновий стан; не повідомлення їй про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, який є відчутним для потерпілої, слідчий суддя дійшов висновку, що для запобігання встановленому ризику є достатнім застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В апеляції:

- прокурор просить скасувати ухвалу та постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 на строк досудового розслідування.

В обґрунтування вимог зазначає, що ухвала слідчого судді є незаконною та підлягає скасуванню через порушення судом вимог кримінального процесуального закону.

Вказує, що висновки суду є необґрунтованими, оскільки в клопотанні слідчого, з урахуванням вимог ст.ст. 184, 178 КПК України, вказані також інші підстави для обрання запобіжного заходу, їх наявність обґрунтовано матеріалами кримінального провадження, які долучено до матеріалів щодо обрання запобіжного заходу.

Заслухавши сторони кримінального провадження, прокурора, який просив задовольнити вимоги апеляційної скарги, підозрювану та її захисника, які кожен окремо та разом заперечували проти задоволення апеляції, просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно до вимог ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

За ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначені вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дотримані в повному обсязі та, вирішуючи це питання щодо підозрюваної ОСОБА_6 слідчий суддя належно дослідив обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною інкримінованого кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 цього Кодексу, і на який, зокрема, вказує слідчий.

За матеріалами, долученими до клопотання, вбачається, що 06.01.2023 року до ЄРДР за № 0000060 за заявою ОСОБА_9 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

29 березня 2023 року о 13:00 годині ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого їй кримінального правопорушення, з чим погоджується й колегія суддів з огляду на наявність відповідних доказів, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05 січня 2023 року, протоколом огляду від 05 січня 2023 року, заявою ОСОБА_9 від 06 січня 2023 року, протоколом огляду від 06 січня 2023 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 04 січня 2023 року, протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 09 січня 2023 року, висновком експерта від 27 березня 2023 року, іншими даними, які достатньо дають підстави дійти висновку, що дана особа могла б скоїти інкримінований їй злочин, тобто ймовірно є підстави допустити її причетність до його вчинення.

Перевіряючи наявність ризиків відповідно до вимог ст. 178 КПК України, колегія суддів зважає на практику ЄСПЛ, відповідно до якої тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування» та погоджується з висновком слідчого судді про відсутність ризиків, передбачених п.п 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та на наявність яких вказує прокурор. Під час апеляційного перегляду прокурором в обґрунтування наявності вказаних ризиків жодних належних та допустимих доказів на підтвердження таких стверджень не надані.

Разом з тим, слідчим суддя вмотивовано зазначив підстави наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з того, що оскільки підозрювана, будучи судимою за корисливий злочин, під час дії щодо неї іспитового строку, порушення якого передбачає настання реального приведення вироку до виконання, що не стримало підозрювану від подальшої протиправної поведінки, а отже свідчить про підвищену її схильність до вчинення нових крадіжок.

Такий висновок співвідноситься з рішенням ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», відповідно до якого наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

З урахуванням даних про особу підозрюваної, наявність у неї соціальних зв`язків за місцем проживання, перебування на її утриманні 5 неповнолітніх дітей; відсутність у неї постійного місця роботи; репутацію підозрюваної та незадовільний її майновий стан; не повідомлення їй про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що з метою запобігання вказаного ризику необхідним та достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків можливо застосувати до неї більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий висновок в повній мірі відповідає фактичним обставинам кримінального провадження.

З матеріалів провадження колегією суддів не встановлено та не доведено прокурором під час апеляційного перегляду оскарженої ухвали, що підозрювана будь-яким чином переховувалась від органу досудового розслідування чи суду, у зв`язку з чим обрання їй більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, є обґрунтованим.

Прокурором ні в апеляційній скарзі, ні в судовому засіданні апеляційної інстанції не наведено досить переконливих обставин і доводів щодо недостатності застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу у виді домашнього арешту для запобігання визначеним слідчим суддею ризикам.

Таким чином, застосування до підозрюваної більш м`якого альтернативного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відповідає вимогам вищевказаних норм закону, і, зокрема, правовій позиції, викладеній у рішенні Європейського суду у справі «Харченко проти України», та є дієвим механізмом контролю її поведінки під час здійснення досудового розслідування та відповідає завданням кримінального провадження.

З урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, положень кримінального процесуального закону, колегія суддів не знаходить підстав для скасування ухвали слідчого судді з мотивів, наведених прокурором в апеляційній скарзі.

За наведеного, запобіжний захід щодо підозрюваної обраний відповідно до вимог ст. ст. 181, 194, 196 КПК України, а тому колегія суддів вважає, що вимоги апеляційної скарги слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 29 березня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4