пр. № 1-кс/759/4891/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури в сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000203 від 11.08.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ніжин Чернігівської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України

В С Т А Н О В И В:

22.08.2023 до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилалась на те, що відповідно до наказу від 25.06.2022 №170, ОСОБА_4 по теперішній час є військовослужбовцем в/ч НОМЕР_1 .

В період з 24.02.2022 по 29.05.2022 перебував на посаді командира відділення третього відділення взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак, ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем, з метою особистого незаконного збагачення, вирішив стати на злочинний шлях та вчинивши злочин за наступних обставин.

17.08.2023 під час зустрічі з ОСОБА_7 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на одержання неправомірної вигоди, використовуючи свій вплив на вирішення питання щодо розподілу для проходження служби в межах Київського гарнізону з подальшим заочним проходженням медико-соціальної експертної комісії (МСЕК) та прийняття рішення щодо встановлення 2-ї групи інвалідності громадянину ОСОБА_8 .

Відтак реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 , повідомив ОСОБА_7 , що «вирішення питання» щодо призначення ОСОБА_8 групи інвалідності з подальшим зняттям його з військового обліку буде коштувати 10 тисяч доларів США, які остання має передати йому за вплив на посадових осіб військово-лікарської комісії та медико-соціальної комісії. Та повідомив про необхідність надати йому аванс у сумі 8000 доларів США, та після призначення групи інвалідності ще 2000 доларів США, або відразу віддати всю суму.

Далі ОСОБА_4 розповів ОСОБА_7 , що вирішення питання щодо призначення ОСОБА_8 групи інвалідності займе деякий час, але як тільки він отримає 10 тисяч доларів США, він передасть його особисті дані разом з грошовими коштами посадовим особам Бориспільської військово-лікарської комісії та РТЦК.

В подальшому, 19.08.2023 року, ОСОБА_7 за попередньою домовленістю зустрілась з ОСОБА_4 у м. Бориспіль біля будівлі Бориспільської міської ради за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, 72. Під час зустрічі, ОСОБА_4 запитав у ОСОБА_7 , чи погоджується вона на умови, які він висунув під час попередньої зустрічі, а саме: надати йому 10 000 доларів США за вплив на прийняття рішення посадовими особами військово-лікарської комісії, з метою подальшого списання з військового обліку ОСОБА_8 ОСОБА_7 , розуміючи, що виключно за висунутих умов ОСОБА_8 змінить місце проходження служби, погодилась на вимоги ОСОБА_4 та домовилась про зустріч з останнім на 21.08.2023 року за адресою: АДРЕСА_3 .

21.08.2023 року близько 13 годин 00 хвилин ОСОБА_7 зустрілась з ОСОБА_4 у м. Бориспіль біля будівлі Бориспільської міської ради за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, 72. Під час зустрічі, ОСОБА_7 передала ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 10 000 доларів США за вплив на прийняття рішення посадовими особами військово-лікарської комісії, з метою подальшого списання з військового обліку ОСОБА_8 .

В подальшому, 21.08.2023 о 13 год. 03 хв. ОСОБА_4 діючи умисно, в порушення діючого законодавства, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання знаходячись за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, 72. отримав від ОСОБА_7 відповідно до попередньо досягнутих домовленостей неправомірну вигоду в сумі 10000 доларів США за вплив на за вплив на прийняття рішення посадовими особами військово-лікарської комісії, з метою подальшого списання з військового обліку ОСОБА_8 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою. Зокрема, захисник вказав на необгрунтованість підозри. Крім того, захисник зазначив, що у його підзахисного є міцні соціальні звязки, оскільки його підзахисний одружений, підтримує матеріально батька, який є інвалідом 2 групи, має постійне місце проживання. Також захисник при обранні запобіжного заходу просив врахувати, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем, має ряд захворювань, зокрема у звязку із несенням військової служби.

Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечував і підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в сукупності:

-протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_7 ;

-протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих грошових коштів від 21.08.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 21.08.2023;

- протоколом огляду від 21.08.2023;

- протоколом обшуку від 21.08.2023;

-протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 від 20.09.2022;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

ОСОБА_4 21.08.2023 о 13 год. 03 хв. було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 21.08.2023 повідомлено про підозру за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, що є тяжким злочином.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то слід зазначити, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України, та знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винним, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Ризик того, що останній може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може мати доступ шляхом використання особистих зв`язків до відповідних документів щодо проходження служби особами, які скористалися послугами останнього та які не були вилучені в ході проведення обшуків, а, отже, зможе змінити вже існуючі або знищити не встановлені до кінця документи. Ризик того, що останній може незаконно впливати на свідків обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 брав участь у бойових діях та може чинити як фізичний, так і психологічний тиск на свідків, може впливати на останніх з метою зміни ними показів та примусити відмовитися від дачі показів. Ризик того, що останній може продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що на даний час в країні продовжується дія воєнного стану, здійснюються мобілізаційні заходи та відповідно численна кількість осіб проходять службу в районі зіткнення із армією рф, тобто послуги які незаконно пропонував ОСОБА_4 на даний час мають високу актуальність, що є об`єктивним ризиком продовження вказаного злочину, використовуючи більше методів конспірації.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні батьтка інваліда 2 групи, вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор довів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не міз оже на даному етапі запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, уникати спілкування свідками у даному кримінальному провадженні та належну поведінку, попередити вчинення нових кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У своєму клопотанні прокурор з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, розміру неправомірної вигоди, який складає 10 тисяч доларів США, просив визначити заставу в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Сторона захисту не надала доказів непомірності такого розміру застави в контексті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 .

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя з врахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , обставин вчинення кримінального правопорушення, в якому останній підозрюється, вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 170 (сто сімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвала слідчого судді діє 60 днів до 19 жовтня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 170 (ста сімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 456280 (чотириста п`ятдесят шість тисяч двісті вісімдесят) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО- 820172 , рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

-не відлучатися із місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1