Єдиний унікальний номер 205/8973/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4

розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 , щодо обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту по кримінальному провадженню № 0000135, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2КК України, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, українця, має середню освіту, тимчасово не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

перевіривши надані матеріали клопотання, наглядового провадження та дослідивши докази по даних матеріалах, -

В С Т А Н О В И В:

30.08.2023 року в провадження слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання.

В обґрунтування такого клопотання орган досудового розслідування посилається на те, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись в розмові з ОСОБА_7 на тісні зв`язки зі службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , які уповноважені приймати рішення про здійснення заходів з мобілізації, а тому, згідно п.п. а, п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» та примітки до ст. 369-2 КК України є службовими особами, уповноваженими на виконання функцій держави, запевнив, що має можливість, здійснити незаконний вплив на прийняття службовими особами рішень щодо визнання особи не придатною до військової служби з подальшим виключенням із військового обліку.

У невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 26.07.2023 року (більш точний час під час досудового розслідування не надалось за можливе встановити) у ОСОБА_6 виник умисел на отримання неправомірної вигоди для себе від ОСОБА_7 за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функції держави, а саме: на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , при прийнятті рішення, щодо позитивного вирішення питання про визнання військовозобов`язаних непридатних до військової служби з подальшим виключенням з військового обліку, за наступних обставин.

ОСОБА_6 , маючи у користуванні мобільний телефон Redmi Note 11 Pro через месенджер «Telegram» у групі - « ІНФОРМАЦІЯ_3 » познайомився із ОСОБА_7 , після чого продовжили спілкування, в ході якого ОСОБА_7 повідомив про те, що йому у липні 2023 року вручили повістку про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 з метою отримання неправомірної вигоди для себе, при спілкуванні запевнив ОСОБА_7 , про наявність зв`язків зі службовими особами вказаної установи, а також про можливість за неправомірну вигоду у розмірі 5 000, 00 (п`ять тисяч) доларів США, вплинути на прийняття рішення службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо вирішення питання про визнання ОСОБА_7 непридатним до військової служби з подальшим виключенням з військового обліку, при цьому ОСОБА_7 , не маючи інших варіантів ухилитися від загальної мобілізації погодився на незаконну пропозицію ОСОБА_6 надати йому неправомірну вигоду.

Реалізуючи свій злочинний умисел, в ході зустрічі, яка відбулась 28.08.2023 року близько 16 год. 30 хв. в кав`ярні « Five Minutes » за адресою: м. Дніпро, вул. Метробудівська, 12 , ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, шляхом словесного переконання, апелюючи своїми зв`язками серед службових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав від ОСОБА_7 для себе неправомірну вигоду у розмірі 5 000, 00 (п`ять тисяч) доларів США, за вплив на прийняття рішення службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо вирішення питання про визнання ОСОБА_7 непридатним до військової служби з подальшим виключенням з військового обліку.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одержав неправомірну вигоду в сумі 5 000,00 доларів США для себе, за вплив на прийняття рішення начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , при прийнятті рішення, щодо позитивного вирішення питання про визнання ОСОБА_7 непридатним до військової служби з подальшим виключенням з військового обліку.

Умисні дії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що виразились в одержанні неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, кваліфікуються за ч. 2 ст. 369-2 КК України.

29.08.2023 року СВ ВП № 3 ДРУП ГУ НП Дніпропетровської області ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Прокурор у судовому засіданні вказане клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні та просив слідчого суддю обрати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб, заборонивши останньому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , цілодобово.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не заперечували, однак просили застосувати такий домашній арешт у нічний період доби задля можливості реалізації підозрюваним свого права на працю.

Заслухавши думки учасників провадження, дослідивши клопотання і матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді матеріалів провадження, зокрема, протоколу допиту в якості свідка ОСОБА_7 ; протокол огляду від 28.08.2023 року за участю ОСОБА_7 ; заяви про долучення до матеріалів оригіналу повістки №1/3865; протоколу огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів та несправжніх (імітаційних засобів) від 28.08.2023 року; протоколу затримання ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України від 28.08.2023 року; протоколу огляду предмета - мобільного телефону вилученого у ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України; протоколу огляду предмета - грошей та імітаційних засобів вилучених у ОСОБА_6 в порядку ст. 208 КПК України; протоколу додаткового допиту в якості свідка ОСОБА_7 ; постанови про перекваліфікацію кримінального правопорушення; постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_6 ; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя, доходить висновку, що вказані вище докази у їх сукупності, дають всі підстави стверджувати про вірогідну причетність підозрюваного до вчинення названого кримінального правопорушення.

Також слідчий суддя вважає доведеними в ході розгляду вказаного клопотання наявність ризиків, передбачених п.1 ч.1ст.177КПК України (ризику переховування від органів досудового розслідування та суду), п.3 ч.1ст.177КПК України (ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні).

В даному випадку слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо того, що тяжкість можливого покарання за корисливий злочин, який скоєний у період воєнного стану, сама по собі може бути суттєвим мотивом та підставою для підозрюваної особи переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» Європейський суд з прав людини визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Також слідчий суддя звертає увагу і на те, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків в даному випадку враховується встановлена КПК України процедура отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Оскільки підозрюваному відомі особи свідків, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що ризик впливу на свідків потерпілого не можна повністю виключити й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, у зв`язку із чим слідчий суддя враховує цей ризик як наявний, та вживає відповідні заходи забезпечення, щоб запобігти цьому ризику.

За таких обставин слідчий суддя вважає наявність обґрунтованої підозри та вказаних ризиків, які визначені процесуальним законом, достатньою підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Відповідно до частин першої та другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Оскільки домашній арешт є менш суворою мірою, пов`язаною з позбавленням свободи особи, і в даній справі прокурором у достатній мірі обґрунтовано необхідність застосування цих заходів на чітко визначений строк, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно вказаної особи саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням на таку підозрювану особу відповідних обов`язків.

Суд не може погодитись із доводами підозрюваного стосовно застосування такого запобіжного заходу у нічний період доби задля можливості реалізації підозрюваним свого права на працю, оскільки підозрюваний є офіційно непрацевлаштованим, і будь-яких достатніх, належних та допустимих доказів своєї зайнятості, або реальних намірів працевлаштування слідчому судді так і не представи.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 ,щодо обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню № 0000135, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2КК України, - задовольнити.

2. Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, заборонивши останньому залишити місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- заборонити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

4. Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання вказаного запобіжного заходу до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

5. Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді додомашнього арешту.

6. Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, який повинен негайно поставити на облік особу, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого.

7. Строк дії ухвали встановити - по 30 жовтня 2023 року включно.

Ухвала набирає чинності негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1