Справа № 474/151/20
Провадження № 1-кс/474/71/23
УХВАЛА

Іменем України

05.05.23р. смт Врадіївка

Слідчий суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржниці ОСОБА_3

розглянув скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчої СВ Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_4 від 26.09.2021р. про закриття кримінального провадження внесеного 11.07.2020р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000247, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, -

встановив:

10.04.2023р. до слідчого судді Врадіївського районного суду Миколаївської області, в порядку ст. 303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_3 (далі - скаржниця), в якій остання просить, з урахуванням клопотання про уточнення вимог скарги,просить скасувати постанову слідчої СВ ВП № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_4 від 26.09.2021 року по кримінальному провадженню № 0000247 від 11.07.2020 року (далі - оскаржувана постанова).

В обґрунтування вимог скарги скаржниця вказує, що закриваючи кримінальне провадження, слідча:

- не здійснила всіх необхідних заходів для збирання доказів і забезпечення повного та всебічного досудового розслідування (наявність повноважень у землевпорядника Доброжанівської сільської ради здійснювати обстеження ділянок за межами населеного пункту, визначати кадастрові номери ділянок, без відповідного геодезичного обладнання та дозволу на приватну діяльність - за замовленням);

- не дослідила яким чином в акті обстеження було здійснено відтиск печатки Доброжанівської сільської ради, якщо ОСОБА_3 було надано відповідь голови сільської ради про те, що Доброжанівська сільська рада не брала участі в обстеженні земельної ділянки ОСОБА_5 і, відповідно, ОСОБА_6 ;

- не провела необхідного та повного переліку слідчих дій спрямованих на встановлення істини у справі;

- не призначила та не провела необхідних перевірок та експертиз щодо стану здоров`я скаржниці після примусового здійснення нею щеплення після перенесеної хвороби, яке могло суттєво погіршитися;

- не взяла до уваги, те що від дій з підроблення документу постраждали громадяни, утворилися судові тяжби, які позивачем були відкликані з цікавих підстав;

- не провела дослідження документів та посадових обов`язків землевпорядника Доброжанівської сільської ради ОСОБА_7 , хоча в постанові вказує, що він тільки ненароком порушив встановлений порядок розгляду звернень фізичних та юридичних осіб;

- не провела допиту всіх учасників кримінального правопорушення, а саме ОСОБА_8 , та учасників подій, які були свідками подій вказаних в акті обстеження;

- не дослідила наявність у посадовій інструкції землевпорядника Доброжанівської сільської ради повноважень приймати участь у діях приватних підприємств.

- вказала в оскаржуваній постанові про наявність повноважень зі створення комісій по обстеженню земельних ділянок у районної адміністрації, однак оцінки факту створення комісії з участю землевпорядника за межами населеного пункту не надала.

Також скаржниця вказувала на необґрунтованість висновків, які містяться в постанові слідчої ОСОБА_4 щодо обставин, які були встановлені слідчим, та завчасність висновку про відсутність в діянні складу злочину або відсутність складу кримінального правопорушення, тобто її посилання тільки на існування посадової інструкції землевпорядника, яку він грубо порушив та після вчинення ним таких дій до родин ОСОБА_9 та ОСОБА_5 були подані позови, загальною сумою більш як на півмільйона гривень. Потерпілим від неправомірних дій посадових осіб громадянам прийшлось захищатися в судах, нести значні витрати та моральні страждання.

Крім цього скаржниця вказує, що слідча ОСОБА_4 умисно закрила справу, чим підтвердила свою повну професійну неспроможність.

Водночас вказані твердження скаржниці при розгляді скарги до уваги не беруться, оскільки вони є виключно її суб`єктивними судженнями, які жодним чином необґрунтовані та немотивовані.

До уваги також не беруться твердження скаржниці, які викладені в загальних формулюваннях, які не містять жодної конкретики щодо вчинення слідчою ОСОБА_4 того чи іншого порушення вимог чинного законодавства під час здійснення досудового розслідування, оскільки обґрунтовуючи скаргу загальними формулюваннями скаржниця фактично просить слідчого суддю самостійно виявити допущенні слідчою порушення, зафіксувати їх та надати їм оцінку, що є порушенням принципу диспозитивності.

В судовому засіданні скаржниця підтримала вимоги скарги та просила їх задовольнити.

Слідча ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином в порядку, визначеному ст. 135 КПК України, повідомлена про час, дату та місце судового розгляду. Водночас 03.05.2023р. звернулася до суду з заявою за вх. № 2121 в якій просить проводити розгляд скарги у її відсутність, у зв`язку з веденням на території України військового стану та завантаженістю по службі.

Згідно приписів ч. 3 ст. 306 КПК України неявка слідчої не перешкоджає розгляду скарги.

Заслухав пояснення скаржниці, дослідив матеріали скарги та кримінального провадження, вважаю встановленим таке.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 11.07.2019р. скаржниця звернулася до поліції із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій повідомляла про те, що влітку 2018р. ПП ВКП "Каро" звернулося з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_10 про стягнення матеріальних збитків за знищення майбутнього урожаю на суму близько 330 тис. грн., підставою якого був акт обстеження земельної ділянки, підписаний посадовими особами ПП ВКП «Каро» і землевпорядником Доброжанівської сільської ради, скріплений її гербовою печаткою. Водночас з відповіді сільського голови Доброжанівської сільської ради від 13.06.2019р. слідує, що представники сільської ради не можуть здійснювати обстеження земельних ділянок за межами населеного пункту, які не є ділянками для ведення особистого селянського господарства. Про повноваження працівників сільської ради щодо земель сільськогосподарського призначення чітко прописано в Земельному кодексі, що повністю проігноровано посадовими особами. Аналогічний акт обстеження був підставою для позову на 240 тис. грн. до ОСОБА_9 . В заяві вказувала, що через злочинні дії працівників сільської ради ОСОБА_7 та ОСОБА_11 людям, які на законних підставах мають намір використовувати свої земельні ділянки, нанесено матеріальні та моральні збитки. Вказані особи перевищуючи свої повноваження і, здійснюючи посадові підроблення документів, виконали замовлення директора ПП ВКП "Каро" та скоїли вказаний злочин.

За даним фактом Врадіївським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області розпочате кримінальне провадження, внесене 11.07.2019р. до ЄРДР за № 0000247, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, про те, що посадові особи Доброжанівської сільської ради зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах ПП ВКП "Каро", здійснили незаконні обстеження земельних ділянок за межами населеного пункту, чим перевищили свої повноваження та порушили інтереси ОСОБА_3 .

В ході досудового розслідування кримінального провадження проведене такі дії:

- 11.07.2019р. разом з заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення отримано надані скаржницею в додатки до заяви документи, зокрема, копію відповіді Доброжанівського сільського голови ОСОБА_11 від 13.06.2019р. № 279, в якій вона повідомляє, що ОМС вирішують не всі земельні питання, а лише ті, які виникають в межах населених пунктів. Розгляду підлягають лише ті питання, які регламентуються нормами ч.3 ст. 158 ЗК України, та якщо питання стосується земельних ділянок за межами населених пунктів, воно має розглядатися центральним органом виконавчої влади що реалізує державну політику в сфері земельних відносин (ч. 4 ст. 158 ЗК України). При необхідності огляду земельної ділянки, що розташована за межами населеного пункту, представники сільської ради можуть бути в складі комісії створеної при РДА. Щорічно спеціалістом -землевпорядником здійснюється контроль посівних площ земельних ділянок (паїв) та ділянок для ведення ОСГ, які обробляються одноосібно та надається звіт до управління АПР Врадіївської РДА, тому сільською радою може проводитися огляд таких земельних ділянок, так як вони є підзвітними сільській раді. Земельна ділянка належна ОСОБА_5 знаходиться за межами населеного пункту, одноосібно не обробляється, тому згідно чинного законодавства представники сільської ради не можуть здійснювати обстеження вказаної земельної ділянки;

- 11.07.2019р. отримано як додаток до заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зокрема, копію акту обстеження посівів озимої пшениці під урожай 2018р. ПП ВКП "Каро" складеного комісією в складі агронома ПП ВКП "Каро" ОСОБА_12 , бухгалтера ПП ВКП "Каро" ОСОБА_13 , землевпорядника с/р ОСОБА_14 , керуючого ПП ВКП "Каро" ОСОБА_15 , в якому зазначено про обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:249 та :01:000:250, які на момент здійснення посівів у вересні 2017р. знаходилися в оренді ПП ВКП "Каро", та про виявлення, при візуальному обстеженні, ділянки 689*97 м на якій знищено посіви озимої пшениці механічним способом, - дискуванням;

- 11.07.2019р. отримано як додаток до заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зокрема, копію акту обстеження посівів озимої пшениці під урожай 2018р. ПП ВКП "Каро" складеного комісією в складі агронома ПП ВКП "Каро" ОСОБА_12 , бухгалтера ПП ВКП "Каро" ОСОБА_13 , землевпорядника с/р ОСОБА_14 , керуючого ПП ВКП "Каро" ОСОБА_15 , в якому зазначено про обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0201, яка на момент здійснення посівів у вересні 2017р. знаходилися в оренді ПП ВКП "Каро", та про виявлення, при візуальному обстеженні, ділянки 719*53 м на якій знищено посіви озимої пшениці механічним способом, - дискуванням;

- 11.07.2019р. отримано як додаток до заяви про вчинене кримінальне правопорушення, зокрема, копію акту обстеження посівів технічних культур під урожай 2018р. ПП ВКП "Каро" складеного комісією в складі агронома ПП ВКП "Каро" ОСОБА_12 , бухгалтера ПП ВКП "Каро" ОСОБА_13 , землевпорядника с/р ОСОБА_14 , керуючого ПП ВКП "Каро" ОСОБА_15 , в якому зазначено про обстеження земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0295, яка на момент здійснення посіву соняшника у квітні 2018р. знаходилися в оренді ПП ВКП «Каро», та про виявлення, при візуальному обстеженні, ділянки 382*57м. на якій знищено посіви соняшника механічним способом, - дискуванням;

- 11.07.2019р. отримано як додаток до заяви про вчинене кримінальне правопорушення, також позовну заяву ПП ВКП "Каро" до ОСОБА_16 про стягнення матеріальної шкоди; позовну заяву ПП ВКП "Каро" до ОСОБА_3 , ОСОБА_10 про стягнення матеріальної шкоди заподіяної знищенням майбутнього врожаю;

- 15.07.2019р. прокуроркою у кримінальному провадженні - начальницею Врадіївського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_17 надано вказівки слідчій ОСОБА_4 про виконання необхідних слідчих дій по даному кримінальному провадженні, а саме щодо: витребування документів про призначення на посаду землевпорядника Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 , його посадової інструкції; допиту осіб, які проводили обстеження земельних ділянок з приводу пошкодження посівів; встановлення обставин звернення ПП ВКП "Каро" до Доброжанівської сільської ради про створення комісії для обстеження земельних ділянок з приводу пошкодження посівів у 2018р., за наявності - витребування необхідних документів; допиту голови Доброжанівської сільської ради з приводу проведеного обстеження земельних ділянок, та чи доручалося землевпоряднику ОСОБА_14 брати участь в обстеженні, чи посвідчено акти обстеження печаткою сільської ради; допиту ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 щодо завданих їм збитків в результаті проведення обстеження земельних ділянок;

- 08.08.2019р. долучено до матеріалів провадження надані скаржницею згідно заяви від 08.08.2019р. наступні документи: копію відповіді голови Доброжанівської сільської ради від 13.06.2019р., копію відповіді голови Доброжанівської сільської ради від 29.07.2019р. про те, що сільською радою розпорядження щодо обстеження земельних ділянок незалежно від місця їх розташування землевпоряднику не надаються, оскільки останній керується посадовою інструкцією, копію відповіді в.о. начальника ГУ Держгеокадастру в Миколаївській області від 17.07.2019р., що посада спеціаліста з земельних питань сільських рад відноситься до третьої категорії, 7 категорія класифікації посад в органах місцевого самоврядування, та що головне управління не володіє інформацією яким саме розпорядчим документом таким спеціалістам було дозволено проводити обстеження будь-яких ділянок, так як вони відносяться до органів місцевого самоврядування і не підпорядковуються Міністерству аграрної політики та продовольства України;

-08.08.2019р. слідчою ОСОБА_4 винесено постанову про визнання документами по кримінальному провадженні вищевказаних документів долучених ОСОБА_3 ;

- 06.11.2019р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_11 , яка є сільським головою Доброжанівської сільської ради;

- 07.11.2019р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_14 , який є землевпорядником Доброжанівської сільської ради;

- 02.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит потерпілого ОСОБА_9 ;

- 02.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_8 ;

- 02.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит потерпілої ОСОБА_3 ;

- 06.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит потерпілого ОСОБА_10 ;

- 06.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_12 ;

- 06.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_13 ;

- 07.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 проведено допит свідка ОСОБА_15 ;

- 03.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 , направлено на адресу Доброжанівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області вимогу слідчого за № 385/62-2020 щодо надання належним чином завірених документів щодо призначення на посаду землевпорядником Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 та посадової інструкції землевпорядника, на яку отримано відповідь за № 54 від 05.02.2020р., в якій додатково повідомляється, що ПП ВКП "Каро" письмово до сільської ради з приводу створення комісії для обстеження земельних ділянок у 2018р. не зверталося, та що від агронома цього підприємства надійшло усне звернення щодо присутності землевпорядника сільської ради в якості свідка при обстеженні земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:249, :01:000:250, :02:000:0201, :02:000:0295. У відповіді зазначено, що розпорядження щодо участі землевпорядника на обстеження земельних ділянок сільська рада не видавала, останній дія в межах повноважень згідно посадової інструкції п. 2 розділу 3;

- 06.02.2020р. слідчою ОСОБА_4 винесено постанову про визнання документами по кримінальному провадженні копій розпорядження № 8-р від 17.06.2015р. Доброжанівської сільської ради "Про прийняття на роботу ОСОБА_14 " та Посадової інструкції землевпорядника Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 ;

- на адресу Врадіївського районного суду Миколаївської області, за підписом слідчої ОСОБА_4 , направлено лист за № 386/62-2020 від 03.02.2020р. щодо надання інформації про звернення ПП ВКП "Каро" з цивільним позовом про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної знищенням майбутнього врожаю 2018 року, з ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , на яку отримано відповідь за № 04-30/74/2020 від 13.02.2020р.;

- 10.02.2020р. слідча ОСОБА_4 винесла постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку з відсутністю в діях посадових осіб Доброжанівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України;

- 25.02.2020р. Доброжанівським сільським головою ОСОБА_18 слідчій ОСОБА_4 надано відповідь за результатами проведення службової перевірки роботи землевпорядника сільської ради, в якій зазначено, що землевпорядник сільської ради ОСОБА_14 при обстеженні земельних ділянок був членом комісії та діяв в межах своїх повноважень;

- 12.03.2020р. слідчим суддею Врадіївського районного суду Миколаївської області скасовано постанову слідчої ОСОБА_4 від 10.02.2020р. про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000247 від 11.07.2019р.;

- 14.08.2020р. слідчим суддею Врадіївського районного суду Миколаївської області, за клопотанням слідчої ОСОБА_4 , продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000247 від 11.07.2019р., на шість місяців, до 17.02.2021р.;

- 25.11.2020р. заступником начальника слідчого управління Національної поліції в Миколаївській області ОСОБА_19 дано вказівки у кримінальному провадженні № 0000247, в порядку ст. 39 КПК України, щодо: витребування від Доброжанівської сільської ради копії положення про здійснення самоврядного контролю за використанням та охороною земель територіальної громади; регламенту сільської ради та регламенту виконкому сільської ради, копії висновку службової перевірки призначеної розпорядженням від 03.02.2020р. № 7-р-од, копію звернення ПП ВКП "Каро" про залучення представника сільської ради до участі в обстеженні посівів озимої пшениці урожаю 2018р. та складеної за результатами його розгляду відповіді; витребування від ПП ВКП "Каро" копії наказу про створення комісії з обстеження посівів озимої пшениці під урожай 2018р. ПП ВКП "Каро", копії договорів оренди від 30.10.2015р. земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:249, :01:000:250, та з відділу у Врадіївському районі ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області відомостей щодо власників цих земельних ділянок, зареєстрованих договорів оренди щодо них; витребування з Врадіївського районного суду Миколаївської області рішення від 27.10.2017р. про визнання недійсним договору оренди землі укладеного між ПП ВКП "Каро" та ОСОБА_5 ; витребування від Врадіївського районного відділу ДВС відомостей щодо виконання цього рішення суду;

- 03.02.2021р. слідчим отримано відповідь старости с. Доброжанівка ОСОБА_18 на вимогу слідчого № 793/69-2021 від 02.02.2021р., - посадову інструкцію землевпорядника Доброжанівської сільської ради, положення про здійснення самоврядного контролю за використанням та охороною земель Доброжанівської сільської ради, копію регламенту сільської ради, копію висновку службової перевірки;

- 04.02.2021р. слідчим отримано відповідь Врадіївського районного відділу ДВС про те, що до відділу не надходили виконавчі документи по рішенню Врадіївського районного суду Миколаївської області (справа № 474/556/17ц) від 27.10.2017р. про визнання недійсним договору оренди земельної ділянки між ПП ВКП "Каро" та ОСОБА_5 . Однак на виконанні знаходився виконавчий документ по рішенню Врадіївського районного суду Миколаївської області (справа № 474/556/17ц) від 27.10.2017р. про стягнення з ПП ВКП "Каро" на користь ОСОБА_5 витрат по сплаті судового збору в розмірі 640 грн., про що разом з відповіддю слідчому надано матеріали виконавчого провадження № 55816425 про стягнення судового збору;

- 16.02.2021р. слідчим отримано відповідь Врадіївського районного суду Миколаївської області про те, що рішення Врадіївського районного суду Миколаївської області по справі № 474/556/17 за позовом ОСОБА_5 до ПП ВКП "Каро" про визнання недійсним договору оренди та скасування його державної реєстрації постановою Верховного суду України від 20.11.2019р. залишено без змін;

- 15.02.2022р. слідчим на запит № 795/69/2021 від 02.02.2021р. отримано відповідь ПП ВКП "Каро" про те, що 26.04.2018 керівництво ПП ВКП "Каро" з метою обстеження земельних ділянок з пошкодженими посівами врожаю 2018р. розташованих на території Доброжанівської сільської ради, які знаходилися в оренді підприємства, в усній формі було запрошено для участі в обстеженні спеціаліста Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 . Документи на земельні ділянки підприємство надати не має можливості, так як вказані договори були вилучені працівниками поліції. Також надано в додатки до відповіді наказ № 11-П від 26.04.2018р. "Про створення тимчасової комісії на підприємстві", в якому у зв`язку з пошкодженням посівів озимої пшениці урожаю 2018р. на території Доброжанівської сільської ради, наказано створити тимчасову комісію для огляду земельних ділянок з пошкодженими посівами озимої пшениці урожаю 2018р. у складі агронома підприємства ОСОБА_12 , бухгалтера ОСОБА_13 , керуючого ОСОБА_15 , та запросити в якості спеціаліста до складу комісії землевпорядника Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 ;

- 05.02.2021р. слідчою ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000247 від 11.07.2020р. в зв`язку з відсутністю в діях посадових осіб Доброжанівської сільської ради складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України;

- 31.03.2021р. постанова слідчої ОСОБА_4 від 05.02.2021р. про закриття кримінального провадження № 0000247 від 11.07.2020р. скасована прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_17

- 26.09.2021р. слідчою СВ Врадіївського ВП ГУ НП в Миколаївській області ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000247 від 11.07.2020р. в зв`язку з відсутністю в діях посадових осіб Доброжанівської сільської ради складу злочину передбаченого ч.1 ст. 364 КК України. Постанова обґрунтована тим, що землевпорядник Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 діяв в межах своїх повноважень, однак з порушенням встановленого порядку розгляду звернень фізичних та юридичних осіб. Під час досудового розслідування не встановлено факту заподіяння істотної шкоди внаслідок проведення обстеження земельних ділянок, а обставина подання до суду позовної заяви не може свідчити про спричинення істотної шкоди потерпілим. Також потерпілими не надано доказів спричинення шкоди, а витрати на дорогу та юридичну допомогу, участь у судових засіданнях, не є істотною шкодою у розумінні примітки до ст. 364 КК України.

Встановивши вказані обставини приходжу до такого висновку.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України під час досудового розслідування заявником, потерпілим може бути оскаржено рішення слідчого про закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути: про скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Частинами 1 та 2 ст. 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться, зокрема, відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Відповідно до п.п. 1-3 ч. 2 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений: починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; мати повний доступ до матеріалів, документів та інших відомостей, що стосуються досудового розслідування; доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування.

Частиною 4 ст. 38 КПК України визначено, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Згідно ч. 1, п.п. 1, 4, 6 ч. 2 та ч. 3 ст. 39 КПК України керівник органу досудового розслідування організовує досудове розслідування.

Керівник органу досудового розслідування уповноважений: визначати слідчого (слідчих), який здійснюватиме досудове розслідування, а у випадках здійснення досудового розслідування слідчою групою - визначати старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих; вживати заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у випадку їх допущення слідчим; здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого.

Керівник органу досудового розслідування зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які даються у письмовій формі. Невиконання керівником органу досудового розслідування законних вказівок та доручень прокурора, наданих у порядку, передбаченому цим Кодексом, тягне за собою передбачену законом відповідальність.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 4 та 5 ст. 40 КПК України, слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій.

Слідчий уповноважений:

1) починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом;

2) проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом;

3) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам;

5) звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій;

6) повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру;

7) за результатами розслідування складати обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру та подавати їх прокурору на затвердження;

8) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження за наявності підстав, передбачених статтею 284 цього Кодексу;

9) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Слідчий зобов`язаний виконувати доручення та вказівки прокурора, які надаються у письмовій формі. Невиконання слідчим законних вказівок та доручень прокурора, наданих у порядку, передбаченому цим Кодексом, тягне за собою передбачену законом відповідальність.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Статтями 84-86 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Згідно п. 1 ч. 1. ч. 2 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Частинами 1, 2 та 3 ст. 93 КПК України визначено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Відповідно до ст. 94 КПК України, слідчий за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Частиною 1 ст. 99 КПК України визначено, що документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 100 КПК України, речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Частинами 1 та 2 ст. 110 КПК України визначено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

В свою чергу, ч. 5 ст. 110 КПК України визначено, що постанова слідчого, прокурора складається з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

З огляду на приписи чинного законодавства обґрунтованим слід визнавати рішення слідчого, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин підтверджених доказами, які були досліджені і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, а також якщо рішення містить вичерпні висновки, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.

Диспозиція ч.1 ст. 364 КК України передбачає відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Згідно примітки 1 до цієї статті, службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян (примітка 3 до ст. 364 КК України).

При цьому у постанові від 23.12.2020р. у справі № 299/2144/17 Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду зазначив, що зловживання владою або службовим становищем визнається злочином за наявності трьох ознак у їх сукупності: 1) використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби; 2) вчинення такого діяння з корисливих мотивів чи в інших особистих інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння такими діями істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. Відсутність однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК.

Таким чином, одним з елементів об`єктивної сторони зловживання владою або службовими становищем всупереч інтересам служби є наслідок у вигляді завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб (ч. 1 ст. 364 КК).

В цій же постанові Верховний Суд зазначив, що у постанові Верховного Суду України від 27 жовтня 2016 року № 5-99кс16 зазначено, що диспозиція ч. 1 ст. 364 і ч. 1 ст. 365 КК, якими передбачено відповідальність за заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або громадським чи державним інтересам, чи інтересам юридичних осіб, може становити не лише майнову шкоду, а й включати прояви немайнової шкоди, але тільки ті, які можуть одержати майнове відшкодування (як істотна шкода може враховуватися будь-яка за характером шкода, якщо вона піддається грошовій оцінці та відповідно до такої оцінки досягла встановленого розміру).

Також Верховний Суд України у цьому ж рішенні вказав, що у вироку (ухвалі) має бути чітко встановлено і доведено, що саме вчинення того чи іншого службового злочину стало причиною відповідних наслідків. Обчислення їх розміру, на думку суду, має бути належним чином підтверджено (у тому числі цивільним позовом як підтвердження факту та розміру реальної майнової шкоди) і не викликати сумніву.

Верховний суд звернув увагу на те, що колегія Великої Палати Верховного Суду, постановляючи ухвалу від 30 серпня 2018 року № 13-40кс18, не знайшла підстав для відступу від існуючої правозастосовчої практики, орієнтованої лише на кількісний (вартісний) показник виміру істотної шкоди, заподіяної охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб.

Таким чином, виходячи з буквального розуміння змісту п. 3 примітки ст. 364 КК, істотна шкода може мати виключно матеріальний вимір і перераховуватися в матеріальний еквівалент.

При цьому злочин передбачений ч.1 ст. 364 КК України визнається закінченим, якщо діяння винного спричинило істотну шкоду.

Згідно з Методичними рекомендаціями щодо організації документального оформлення фактів пошкодження (утрати) посівів (урожаю) сільськогосподарських культур, - підставою для проведення обстеження є подана на ім`я керівника сільськогосподарського підприємства (господарства) письмова інформація головного агронома (агронома) про результати огляду посівів та виявлений факт (-и) їх пошкодження (утрати) із пропозиціями про необхідність обстеження спеціально створеною комісією. За відсутності фахівців-агрономів - обстеження призначається за особистим рішенням керівника.

Створення комісії та обстеження посівів призначається та здійснюється на підставі наказу (розпорядження) керівника підприємства.

У наказі зазначається персональний склад комісії, поля (площа), на яких має бути проведено обстеження, їх місце розташування (у прив`язці до адміністративних меж певного населеного пункту). Бажано - строки проведення обстеження, складання акту та подання його на затвердження керівнику господарства.

Зміст доручення для комісії: провести обстеження, зафіксувати факт загибелі (пошкодження) площ посівів (урожаю), оцінити розмір нанесеної шкоди внаслідок погодних явищ (інших непередбачуваних явищ природного походження), внести пропозиції щодо вживання заходів, спрямованих на усунення наслідків негоди, зокрема про ухвалення рішення щодо списання посівів (урожаю).

До складу такої комісії можуть входити працівники сільгосппідприємства (агроном, (головний) бухгалтер, бригадир) і представники інших організацій, зокрема страхової компанії (якщо посіви були застраховані), сільради, на території якої знаходяться відповідні землі тощо.

Також до складу комісії рекомендовано включити: землевпорядника відповідної сільської ради або сільської об`єднаної територіальної громади, який засвідчить відповідність представлених для обстеження земельних ділянок, їх площ даним Державного земельного кадастру та правовстановлюючих документів на них;

Залучення до складу комісії представників органів місцевого самоврядування (державної влади) рекомендується здійснювати за їх попередньою згодою.

Результати роботи комісії оформлюють актом обстеження (довільної форми), який складається не менше ніж у 2-ох примірниках.

Підписують акт (кожний примірник) - голова та всі члени комісії. Затверджує акт (кожний примірник) - керівник підприємства (або уповноважена на це особа), яким було призначено обстеження.

За результатами роботи комісія робить висновки та/або надає рекомендації.

Акт обстеження встановлює конкретні події і в подальшому всі зафіксовані в такому акті відомості (такі як розмір площі посівів (урожаю), які постраждали внаслідок негоди, ступінь пошкодження посіву, а також ухвалені рішення щодо подальшої їх долі) можуть слугувати підставою для формування похідних бухгалтерських документів підприємства.

У постанові від 08.07.2021р. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 520/5778/2020 зазначив наступне.

Відповідно до частини першої статі 3 Європейської хартії місцевого самоврядування від 15 жовтня 1985 року (Хартію ратифіковано Законом № 452/97-ВР від 15 липня 1997 року, дата набрання чинності для України 1 січня 1998 року) місцеве самоврядування означає право і спроможність органів місцевого самоврядування в межах закону здійснювати регулювання та управління суттєвою часткою публічних справ, під власну відповідальність, в інтересах місцевого населення.

Це право здійснюється радами або зборами, члени яких вільно обираються таємним голосуванням на основі прямого, рівного, загального виборчого права і які можуть мати підзвітні їм виконавчі органи (частина друга вказаної статті).

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються конституцією або законом. Однак це положення не перешкоджає наділенню органів місцевого самоврядування повноваженнями і функціями для спеціальних цілей відповідно до закону.

Публічні повноваження, як правило, здійснюються переважно тими органами публічної влади, які мають найтісніший контакт з громадянином. Наділяючи тими чи іншими повноваженнями інший орган, необхідно враховувати обсяг і характер завдання, а також вимоги досягнення ефективності та економії.

Публічний інтерес на муніципальному рівні - це визнаний державою, закріплений у законодавстві про місцеве самоврядування інтерес територіальної громади (їх об`єднання), задоволення якого служить умовою і гарантією її існування і розвитку.

Згідно із статтею 143 Конституції України на органи місцевого самоврядування покладено обов`язок щодо вирішення питань, віднесених законом до їх компетенції.

Частиною першою статті 18 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що не перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на договірній і податковій основі та на засадах підконтрольності у межах повноважень, наданих органам місцевого самоврядування законом.

Відповідно до статті 189 ЗК України та статті 20 Закону України "Про охорону земель" самоврядний контроль за використанням та охороною земель здійснюється сільськими, селищними, міськими, районними та обласними радами.

Згідно з положеннями підпункту 1 пункту "б" частини першої статті 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження щодо здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Акт обстеження земельної ділянки - це документ, в якому викладена інформація, що відображає ситуацію, що склалась під час використання фізичними та юридичними особами земельних ділянок із зазначенням в них, у разі наявності, порушень вимог чинного законодавства. Він не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевіряється, тому його висновки не можуть бути предметом спору. Такий акт є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта (в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки) може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, або у випадку можливого використання такого акта, як доказу вчинення правопорушення при розгляді відповідного спору.

В цій же постанові Верховний Суд вказав, що дії Департаменту щодо здійснення заходу самоврядного контролю за використанням земель з проведення обстеження орендованої позивачем земельної ділянки не порушують прав позивача та не зумовлюють виникнення для нього будь - яких негативних наслідків. Дії по складанню акта обстеження земельної ділянки та висновки, викладені в акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків та є висновками тільки контролюючого органу, зазначення яких в акті обстеження не суперечить чинному законодавству. Така інформація акта може бути підтверджена або спростована судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладені згадувані висновки акта.

Згідно з посадовою інструкцією землевпорядника Доброжанівської сільської ради ОСОБА_14 землевпорядник сільської ради - це посадова особа виконавчого комітету сільської ради, до обов`язків якого віднесено питання ефективного регулювання земельних відносин та попередження порушення норм чинного земельного законодавства на території відповідної ради; в межах передбаченої компетенції здійснює ведення земельно-кадастрової документації в розрізі землекористувачів та власників земельних ділянок на території сільської ради; здійснює узагальнення звітів власників землі та землекористувачів, та змін що відбулися у складі земель, які знаходяться у користуванні, в тому числі на умовах оренди; за дорученням сільського голови розглядає звернення фізичних та юридичних осіб з земельних питань та готує проекти відповідей згідно з вимогами закону "Про звернення громадян". Та він же має повноваження щодо обстеження у встановленому законом порядку, при необхідності, земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, під час виконання ним обов`язків відповідно до цієї інструкції.

Відповідно до п. п. 1.2, 3.1, 4.6 "Положення про здійснення самоврядного контролю за використанням та охороною земель Доброжанівської сільської ради Врадіївського району Миколаївської області" об`єктом самоврядного контролю за використанням та охороною земель є землі комунальної власності у межах території Доброжанівської сільської ради. До земель комунальної власності належать усі землі в межах та за межами населених пунктів, крім земельних ділянок державної та приватної власності. Землевпорядник сільської ради має право обстежувати земельні ділянки вказані у п. 1.2 цього Положення, на предмет дотримання умов їх використання та охорони відповідно до чинного законодавства України, складати акт обстеження земельних ділянок. Землевпорядник може приймати участь у перевірках (контрольних заходах) які проводяться державним контролюючим органам, а також має право бути членом комісії по обстеженні будь-якої земельної ділянки на території сільської ради.

На підставі вищевикладеного приходжу до висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваної постанови так як вона належним чином мотивована, а обставини зазначенні в ній відповідають матеріалам кримінального провадження.

При чому, з огляду на встановленні під час досудового розслідування обставини, слід дійти висновку про відсутність необхідності у вчиненні інших слідчих дій, про які зазначає скаржниця, оскільки останні мають вчинятися з огляду на їх реальну необхідність, дієвість та забезпечення отримання відомостей, які мають значення для кримінального провадження, а не з огляду на їх вчинення, оскільки така можливість передбачена кримінальним процесуальним законодавством.

Таким чином скарга є безпідставною та необґрунтованою, а відтак не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369-372 КПК України, -

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову слідчої СВ Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_4 від 26.09.2021р. про закриття кримінального провадження внесеного 11.07.2020р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000247, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена на протязі п`яти днів з моменту її проголошення сторонами кримінального провадження безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано "10" травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1