Провадження № 1-кс/686/3920/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу акціонерного товариства «ПроКредит Банк» на бездіяльність начальника ВПД № 2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИЛА:

АТ «ПроКредит Банк» звернулося до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить: визнати протиправною бездіяльність начальника ВПД № 2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення за заявою АТ «ПроКредит Банк» від 17.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати начальника ВПД № 2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_3 внести відомості до ЄРДР за заявою АТ «ПроКредит Банк» від 17.03.2023 з підстави вчинення ТОВ «Лампка Агро» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України.

У скарзі зазначає, що 17.03.2023 на адресу ВПД № 2 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області була направлена заява АТ «ПроКредит Банк» вих. № 2023/03/17-1 про вчинення уповноваженими особами ТОВ «Лампка Агро» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України.

02.05.2023 АТ «ПроКредит Банк» отримало відповідь, згідно якої відомості до ЄРДР по даному факту не вносилися, з якою і не погоджуються.

Представник скаржника у судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд скарги у його відсутності; викладені у скарзі вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник органу досудового розслідування, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до висновку, що у її задоволенні слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих копій матеріалів за зверненням АТ «ПроКредит Банк» слідує, що 09.11.2018 між АТ «Про Кредит Банк» та ТОВ «Лампка Агро» був укладений договір застави рухомого майна № 136006-Д322, відповідно до умов якого передано банку у заставу сою товарну 300 тон, сою насіннєву сорт Аріса 207,9 тон, сою насіннєву сорт Ментор 104,4 тони, сою насіннєву сорт Анзер 51,8 тону, сою насіннєву сорт Сінара 143,2 тони, сою насіннєву сорт Кордоба 77,4 тон, сою насіннєву сорт Загалія 16 тон, сою насіннєву сорт Сігалія 169 тон, сою насіннєву сорт Абеліна 363,9 тони, сою насіннєву сорт Ліссабон 213 тон, сою насіннєву сорт Малага 116,1 тон.

Існує рішення Господарського суду Хмельницької області у справі № 924/263/20, яким стягнуто з ТОВ «Лампка Агро» на користь АТ «Про Кредит Банк» кредитну заборгованість у сумі 9 595 942, 15 грн. та ухвала Господарського суду Хмельницької області у справі № 924/810/20 від 14.02.2023, якою визнано кредиторські вимоги в сумі 20 018 880,55 грн. та які ТОВ «Лампка Агро» не виконуються.

У ході виконання рішень судів було встановлено, що соя, яка була передана в заставу банку та на яку було накладено заборону відчуження, відсутня на території ТОВ «Лампка Агро» і де знаходиться вказане майно АТ «Про Кредит Банк» невідомо та встановити не вдалося.

Однак, відомості, викладені у заяві АТ «ПроКредит Банк» до ЄРДР внесено не було у зв`язку із відсутністю даних, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, про що листом № 2213/121/119/109-2023 від 07.04.2023 начальник ВПД №2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_3 повідомив представника скаржника.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Предметом злочину, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України є судовий акт, тобто вирок, рішення, ухвала чи постанова, що набрали законної сили.

Предметом злочину може бути будь-який судовий акт органів правосуддя незалежно від: юрисдикції (загальної чи спеціалізованої); інстанції (першої, апеляційної чи касаційної); категорії судових справ (цивільних, господарських, адміністративних, кримінальних).

Відповідно до висновку ВС, викладеного у постанові від 14.05.2019 у справі №319/841/16-к об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України полягає в одному з таких, альтернативно зазначених у диспозиції діянь, як: невиконання (ухилення від виконання) вироку, ухвали, постанови, рішення суду або перешкоджання їх виконанню.

При цьому, суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом.

Невиконання судового акта - це бездіяльність, що полягає в незастосуванні заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт.

Обов`язковою умовою настання кримінальної відповідальності за невиконання судового рішення є встановлення у ньому вимоги зобов`язального чи забороняючого характеру, адресованої для виконання певним особам.

Причому така вимога повинна стосуватися конкретного зобов`язаного суб`єкта, до відома якого своєчасно було доведено відповідний обов`язок про виконання рішення суду.

Залежно від характеру такої вимоги невиконання судового рішення може проявлятися у бездіяльності зобов`язаної особи щодо здійснення передбачених законом або визначених судом заходів, спрямованих на виконання цього рішення, або ж у вчиненні дій, які прямо заборонені у самому судовому рішенні.

Умовами кримінальної відповідальності за будь-яку суспільно-небезпечну поведінку, зокрема і за невиконання судового рішення за ч. 1 ст. 382 КК, є встановлена і доведена наявність у особи обов`язку вчинити певні дії (виконати судове рішення), а також реальна можливість виконати покладений на неї обов`язок.

Завершальною стадією судового провадження є виконавче провадження, що спрямоване на примусове виконання рішень, яке проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, визначено Законом України «Про виконавче провадження».

У заяві про вчинення кримінального правопорушення відсутні будь-які об`єктивні дані, які б вказували саме на умисне, без поважних причин, невиконання рішень судів відповідними особами ТОВ «Лампка Агро».

При цьому невиконання судового рішення у добровільному порядку забезпечене визначеною законодавством процедурою його примусового виконання, а тому саме по собі не може свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення.

Однак, окрім, копії договору застави № 136006-Д322, довідки про балансову вартість майна та витягу про реєстрацію застави, скаржником не долучено до заяви жодних доказів того, що АТ «ПроКредит Банк» зверталося до органів державної виконавчої служби та/або до приватних виконавців у порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження» з метою примусового виконання рішень Господарського суду у справі № 924/2163/20 та у справі №924/810/20 та останніми у ході виконавчих проваджень вживалися заходи, визначені указаним законом, спрямовані на примусове виконання судових рішень.

Крім цього, скарга і заява про вчинення кримінального правопорушення не містить відомостей про те, на кого з посадових осіб чи їх представників ТОВ «Лампка Агро» покладений обов`язок вчиняти дії з виконання судового рішення.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення не викладено жодних обставин, які б свідчили про те, що рішення суду дійсно не виконуються, боржник мав реальну можливість виконати судові акти та у діях зобов`язаних осіб є умисел на їх невиконання.

Скаржник у поданій заяві зазначає виключно власні доводи, міркування та припущення щодо вчинення кримінального правопорушення, оскільки злочинність таких дій не підтверджується достатніми об`єктивними даними, обґрунтованими та допустимими доказами та у силу наведених положень законодавства та встановлених фактичних обставин свідчить про відсутність ознак кримінального правопорушення.

Також відсутній і виклад відомостей, які б свідчили про те, що ТОВ «Лапмка Агро» вчиняються незаконні дії щодо заставленого майна.

Так, об`єктивна сторона кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 388 КК України характеризується активною поведінкою особи і може полягати в учиненні хоча б однієї з декількох, альтернативно зазначених у диспозиції ст. 388 КК, дій стосовно майна, а саме: 1) розтрата; 2) відчуження; 3) приховування; 4) підміна; 5) пошкодження; 6) знищення; інші незаконні дії з майном, яке заставлене.

І сам лише факт не обізнаності представника АТ «ПроКредит Банк» про точне і постійне місцезнаходження предмету застави не свідчить про його розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення чи інші незаконні дії з ним, направлені на унеможливлення виконання відповідного рішення суду.

У даному конкретному випадку, станом на момент розгляду скарги, заява АТ «ПроКредит Банк» про вчинення ТОВ «Лапмка Агро» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України, а також зібрані слідчим матеріали не містять фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації дій за відповідними статтями Кримінального кодексу України.

Представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР, оскільки зазначені АТ «ПроКредит Банк» відомості не можуть слугувати належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що обставини вчинення ТОВ «Лапмка Агро» кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України неодноразово аналізувалися у ході розгляду слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою представників АТ «ПроКредит Банк» від 12.10.2021 та від 26.08.2021.

Так, ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.10.2021 у справі №686/23753/21, провадження №1-кс/686/10056/21 за результатом скарги АТ «ПроКредит Банк» на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення за аналогічною за суттю скаргою та заявою про вчинення кримінального правопорушення, у задоволенні скарги відмовлено.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 04.11.2021 ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.10.2021 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, залишено без зміни, а його апеляційну скаргу без задоволення.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03.11.2021 у справі №686/24689/21, провадження № 1-кс/686/10463/21за результатом скарги АТ «ПроКредит Банк» на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення за аналогічною за суттю скаргою та заявою про вчинення кримінального правопорушення, у задоволенні скарги відмовлено.

Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 23.11.2021 ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12.10.2021 року про відмову у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, залишено без зміни, а його апеляційну скаргу без задоволення.

Вказані рішення є у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Зміст повідомлень АТ «ПроКредит Банк» про вчинення кримінальних правопорушень наведено в ухвалах слідчих суддів та вони є практично ідентичні заяві від 17.03.2023, бездіяльність щодо невнесення відомостей за якою є предметом оскарження.

А тому представник органу досудового розслідування обґрунтовано відмовив скаржнику у внесенні відповідних відомостей до ЄРДР.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні скарги акціонерного товариства «ПроКредит Банк» на бездіяльність начальника ВПД № 2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя