Провадження № 1-кс/686/5962/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002092,

встановила:

ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, у якому просила скасувати арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 19.06.2023 року у кримінальному провадженні №0002092 на автомобіль марки «Volkswagen Polo» р.н. НОМЕР_1 .

Дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя приходить до висновку про його повернення, у зв`язку із наступним.

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна/, тощо; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт, та додаються усі наявні докази на підтвердження права власності та права розпорядження майном, на яке накладено арешт.

За загальним правилом клопотання складається в письмовій формі. Будь-яких спеціальних вимог до його форми та змісту не передбачено законом. Проте, клопотання повинно містити назву судового органу, до якого воно адресоване, підставу для скасування арешту, та бути підписаним ініціатором.

Проте, ОСОБА_2 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту майна, не підписавши його, що унеможливлює ідентифікувати особу заявника.

Реалізуючи гарантії щодо свободи у використані своїх прав у межах та у спосіб встановлений КПК України, ініціатор клопотання зобов`язаний підтвердити своє виявлення, зокрема проставити підпис під вимогами, зазначеними у клопотанні, що є загальновизнаним атрибутом, який встановлює певний взаємозв`язок та стверджує наміри зазначені у поданому документі.

Зважаючи на те, що встановити особу, яка звернулася із клопотанням неможливо, оскільки клопотання не підписане, що свідчить про не підтвердження волевиявлення особи на його підписання, залишення клопотання без руху для усунення недоліків не передбачено положеннями КПК України, слідча суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання, роз`яснивши, що останній має право звернутись до суду після усунення умов, що були підставою для повернення клопотання.

Керуючись ст. ст. 174 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002092 повернути ініціатору.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя