Справа № 462/6882/23
провадження 1-кс/462/1752/23
У Х В А Л А

13 вересня 2023 року слідчий суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000886 від 08 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України,

встановив:

До Залізничного районного суду м. Львова надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000886 від 08 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України, а саме на мобільний телефон марки «Xiaomi», чорного кольору, ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 . Своє клопотання мотивує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, 08.09.2023 в чергову частину ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області надійшла письмова заява від ОСОБА_5 , яка просить притягнути до кримінальної відповідальності її чоловіка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зі слів її доньки ОСОБА_7 , протягом тривалого часу, а саме впродовж 2021-2022 років, у квартирі за місцем проживання, вчиняв дії сексуального характеру. 08.09.2023 вказане повідомлення зареєстровано ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області в ІТС ШПНП за № 15491. 08.09.2023 відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000886 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України. Так, згідно із показами заявниці ОСОБА_5 , в період часу з жовтня 2021 року по квітень 2023 року її чоловік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яким вони перебувають на стадії розлучення, за місцем їхнього проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 вчиняв щодо її доньки (його падчерки) малолітньої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 дії сексуального характеру, які проявлялись у цілуванні в губи, обніманнях та доторках до геніталій через спідню білизну. Будучи допитаним в якості свідка ОСОБА_6 повідомив, що на даний час за адресою АДРЕСА_1 з травня місяця 2023 проживає сам. В 2018 році він познайомився з ОСОБА_5 , та почав проживати разом із нею та її дітьми ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Спершу вони проживали в її батька на АДРЕСА_2 , а в 2019 році почали проживати в нього на АДРЕСА_3 . 05.06.2021 вони уклали шлюб та ОСОБА_11 присвоєно його прізвище. 3 цього часу вони з ОСОБА_12 та її двома малолітніми доньками, а саме: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , почали спільно проживати за адресою АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_4 в них народився син ОСОБА_13 . За час спільного проживання у них іноді виникали сварки через його відсутність вдома, низький заробіток і відсутність з його сторони домпомоги по дому, хоча тривалий час ОСОБА_6 займається ремонтами квартир та збіркою меблів. В середньому в місяць в нього виходила заробітна плата 30000 гривень. Якщо ОСОБА_12 потрібні були кошти на витрати, він їй завжди давав, скільки би вона не попросила. Продукти харчування до дому купляв і він, і дружина також. Вони з ОСОБА_12 та їхнім спільним сином спали в одній кімнаті, а ОСОБА_14 та ОСОБА_15 мали свою кімнату. Під час сварок, які відбувались між ним та дружиною, інколи діти були дома, інколи в школі. Він людина взагалі не конфліктна, сварки завжди відбувались через поганий настрій в ОСОБА_12 , яка постійно жалілась на те, що вона не встигає нічого, що в неї немає здоров`я, троє дітей, що він постійно на роботі і їй не допомагає. Діти, ОСОБА_14 та ОСОБА_15 згодом почали його називали татом, хоча він їх про це не просив. Відносини між дітьми в них були як в батька з дітьми. На початку травня в них виникла сварка на кухні з приводу їжі, ОСОБА_12 приготувала те, що він не їв, після того ОСОБА_6 встав із-за столу та вийшов з квартири, щоб уникнути скандалу. Через деякий час хотів повернутись, однак ОСОБА_12 з середини закрила двері квартири та не впускала його до дому. Після цього він поїхав до свого батька, який проживає по АДРЕСА_4 , де пробув близько тижня. Через тиждень дружина приїхала до його батька віддала йому ключі від квартири та, нічого не сказавши поїхала. На його телефонні дзвінки вона не відповідала та заблокувала його номер телефону ще в той день, коли вона не впустила його до дому. Причину своєї поведінки ОСОБА_12 йому так і не розповіла, чому вона так зробила. Своєму батькові ОСОБА_6 розповів про те що сталось. В серпні 2021 року ОСОБА_14 почала займатись спортом стрільбою із лука і він возив її на тренування, так як також тривалий час займався стрільбою із лука. Одного разу, повертались з тренування він помітив ОСОБА_14 надріз на її руці та на його запитання вона відповіла, що «це подряпина». Прийшовши до дому він намагався поговорити про це із ОСОБА_12 , на що дружина відповіла, щоб він не ліз у виховання її дітей, оскільки не є їхнім батьком. Дітей він не купав, ще на початку 2018 року, коли вони почали проживати разом, міг Лізі допомогти помити голову і все, а так вона сама милась. Діти в основному самі купались у ванній кімнаті, ОСОБА_12 могла щось їм помогти. Він у ванну кімнату заходив тільки тоді, коли ОСОБА_14 або ОСОБА_15 помились вже, одягнулись і тоді вони його могли покликати допомогти помити волосся. Відносини між ОСОБА_16 та дружиною були дуже погані, вона йому та своїй бабусі казала, що маму не любить, боїться, не поважає, що їй буде краще жити у дитячому будинку. Оксана кілька разів била Лізу, а восени копала її ногами через погану поведінку. Побачивши це, він зупинив дружину і казав: «що ти робиш, це ж дитина». На початку зими 2022 року, після сварки дружина викликала працівників поліції з приводу домашнього насильства та в їх присутності ОСОБА_14 розповіла, що не хоче жити з мамою та що ліпше би жила в дитячому будинку. Жодних сексуальних розпусних дій відносно ОСОБА_17 він не вчиняв, йому не відомо, чому вона так говорить, але ОСОБА_14 говорить не правду, для чого вона це робить не знає. На його думку, це тиск зі сторони дружини на доньку ОСОБА_18 . Для чого вони таке роблять йому не відомо. На даний час, на скільки йому відомо, що дружина подала в Залізничний районний суд м. Львова про стягнення аліментів з нього. 3 травня вони з дружиною не спілкуються.

11.09.2023 року свідок ОСОБА_6 добровільно видала свій мобільний телефон марки на мобільний телефон марки «Xiaomi», чорного кольору, ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 . 11.09.2023 року на підставі постанови слідчого про визнання речових доказів, мобільний телефон марки на мобільний телефон марки «Xiaomi», чорного кольору, ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 - визнано речовим доказом. На підставі викладеного, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, просять проводити розгляд клопотання за їх відсутності, клопотання підтримують у повному обсязі та просять таке задовольнити. ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про дату, час та місце судового засідання.

За таких обставин, з урахуванням неприбуття учасників процесу у судове засідання, слідчий суддя вважає за можливе з`ясувати всі обставини під час судового розгляду за їх відсутності. У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадженні не здійснювалось (стаття 107 КПК України).

Слідчий суддя, дослідивши доводи викладені в клопотанні, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого було подано клопотання, відповідно до якого вбачається, що 08.09.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000886 внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч. 2 ст. 156 КК України, заяву про вчинення кримінального правопорушення від 08.09.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 08.09.2023, протокол допиту малолітнього потерпілого ОСОБА_7 від 08.09.2023, протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 11.09.2023, протокол добровільної видачі від 11.09.2023, а також постанову про визнання предметів речовими доказами від 11.09.2023, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України,арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи вищенаведене, оскільки досудовим розслідуванням встановлено, що вилучений предмет може бути використаний як доказ факту і обставин вчинення кримінального правопорушення, його визнано речовим доказом відповідно до постанови старшого слідчого СВ Відділу поліції № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 від 11.09.2023, а тому є всі підстави вважати, що зазначений предмет відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, а отже для уникнення можливості його приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, відчуження, необхідно накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 107, 131, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ у кримінальному провадженні № 0000886 від 08 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України, а саме на мобільний телефон марки «Xiaomi», чорного кольору, ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1