Провадження № 1-кс/761/9186/2023
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2023 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000773 від 12 квітня 2023 року

ВСТАНОВИВ:

У проваджені слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні сектору дізнання відділу поліції №3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000773 від 12 квітня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 12.04.2023 приблизно о 07 год. 00 хв., за адресою: м. Київ, вул. Естонська 1/5, працівниками патрульної поліції був затриманий гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який незаконно проникнув в чуже володіння особи, а саме: автомобіль марки «Geely» моделі «Emgrand», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, який на праві приватної власності належить гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

12.04.2023 в ході огляду місця події, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , за добровільної згоди гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оглянуто транспортний засіб марки «Geely» моделі «Emgrand Х7», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, з номером кузова НОМЕР_2 , піч час якого виявлено та вилучено: три сліди папілярних узорів, котрі поміщено до паперового конверту; мобільний телефон марки «Хіаоті», сірого кольору, ІМЕН: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , із номером сім-картки мобільного оператора Life-cell - НОМЕР_5 , котрий поміщено до спеціального пакету №CRI1026236; один гаманець чорного кольору, в середині котрого виявлено паспорт громадянина України № НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , посвідчення водія серії НОМЕР_7 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та перепустка № НОМЕР_8 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , котрі поміщено до спеціального пакету №CRI 1026238.

12.04.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , затриманий в порядку ст. 298-2 КПК України та в ході проведення обшуку останнього, виявлено та вилучено один ключ від запалювання транспортного засобу з брелком, із маркуванням «Fiat», котрі поміщено до спеціального пакету №CRI 102623 5.

У зв`язку з вищевикладеним, 12.04.2023 у органу досудового розслідування виник невідкладний випадок, пов`язаний із збереженням речових доказів, що викликало необхідність проведення огляду до постановлення ухвали слідчого судді, а саме транспортного засобу марки «Geely», моделі «Emgrand Х7», д.н.з. НОМЕР_9 , сірого кольору, з номером кузова НОМЕР_2 , котрий згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на праві приватної власності належить гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою врятування майна.

Вказані речі можуть бути використанні, як доказ та матимуть значення для доведення вини гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в суді.

Таким чином з метою забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, з`ясування об`єктивної істини по справі, збереження предметів та речей, що вже визнані речовими доказами, дізнавач вважає за необхідне накласти арешт на вищевказані речові докази.

Дізнавач просив проводити розгляд клопотання без його участі.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 237 КПК України, огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

З матеріалів клопотання вбачається, що дізнавач після проведення огляду (обшуку), не звертався до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на таку слідчу дію.

В той же час нормами КПК України не передбачено можливості накладення арешту на майно, яке було вилучене в ході огляду (обшуку), проведеного без ухвали слідчого судді про надання дозволу на обшук, у разі, якщо результати такого обшуку не було «легалізовано» невідкладно після його здійснення - шляхом отримання відповідної ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення цього обшуку.

Приймаючи до уваги вищевикладене слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання.

Враховуючи викладене, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 376, 395, 532 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання дізнавача сектору дізнання відділу поліції №3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000773 від 12 квітня 2023 року відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1