Справа № 643/6380/23
Провадження № 1-кс/643/886/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.07.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002376 від 11.07.2023,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулась до суду з відповідним клопотанням у якому просить з метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, вилучене 12.07.2023 у період часу з 15.10 по 15.35 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: транспортний засіб Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , ключі від транспортного засобу.

У судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути без її участі.

Власник майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, подав заяву у якій проти задоволення клопотання не заперечував та просив розглянути без його участі.

Підстав для визнання явки заінтересованих осіб обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0002376 від 11.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Дане провадження зареєстровано за заявою ОСОБА_4 , у якій він повідомив, що 23.06.2023 невстановлена особа, шляхом обману, під приводом оренди, заволоділа його транспортним засобом марки Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 .

У подальшому слідчим СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області винесено постанову про поставку даного транспортного засобу на спеціальний облік (оголошено розшук автомобіля).

11.07.2023 року транспортний засіб Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , був виявлений за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час огляду місця події, проведеного 12.07.2023 року період часу з 15.10 по 15.35 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено транспортний засіб Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , ключі від транспортного засобу.

Опитаний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що він є власником автомобіля Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який він 23.06.2023 передав у оренду ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , але останній автомобіль повертати відмовився, грошові кошти за оренду автомобіля не сплачував.

Опитаний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомив, що придбав автомобіль Hyundai Sonata LF, сірого кольору, д/н НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , у раніше не відомого хлопця, який повідомив, що власник вказаного автомобіля знаходиться за кордоном, та у подальшому пообіцяв надати довіреність на право користування та розпорядження вказаним автомобілем.

Постановою слідчого від 12.07.2023 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному проваджені.

Прокурор зазначає, що вилучене під час огляду місця події майно буде використане у кримінальному проваджені у якості речового доказу, необхідне для проведення певних слідчих дій та експертиз, а тому з метою забезпечення збереження речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.1, п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним з яких є арешт майна.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження ознак вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками предмету злочину.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду цих предметів та проведення відповідних судових експертиз.

Разом з цим, відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На переконання слідчого судді, накладення арешту на вилучене майно шляхом позбавлення можливості користуватись ним, не відповідає розумністі та співрозмірності обмеженню права власності.

При цьому, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України - заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Однак такі обставини стороною обвинувачення у клопотанні не наведені та не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду. Прокурором лише вказана мета арешту, яка відповідно до клопотання має забезпечити збереження речового доказу, однак реальних обставин, які б вказували на те, що майно може бути знищене, пошкоджене, переховане, тощо, матеріали клопотання не містять.

Також слідчий суддя враховує, що вилучений автомобіль належить потерпілому на праві власності, останній заінтересований у притягненні винних осіб до відповідальності, а тому стверджувати про реальну наявність будь-яких ризиків немає причин, а позбавлення можливості користуватись своїм майном нестиме для власника негативні наслідки.

На переконання слідчого судді, накладення арешту із забороною лише права розпорядження (у тому числі відчуження) арештованим майном, з його подальшою передачею на відповідальне зберігання власнику та покладенням на нього обов`язку забезпечити його зберігання до скасування арешту і наданню арештованого майна на першу вимогу слідчого, прокурора чи суду, відповідає належній правовій процедурі, розумністі та співрозмірності обмеженню права власності, при цьому такий спосіб арешту не зашкодить виконанню завдань у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 170 - 175, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002376 від 11.07.2023, задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження на майно, вилучене в ході проведення огляду у період часу з 15:10 по 15:35 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: транспортний засіб «Hyundai Sonata LF», сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , ключі від транспортного засобу.

Передати на відповідальне зберігання транспортний засіб «Hyundai Sonata LF», сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , ключі від транспортного засобу володільцю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної вили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошено 24 липня 2023 року о 09:30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1