Справа № 642/875/23
№ 1-кп/183/1284/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року Дніпропетровська обл.,

м. Новомосковськ

Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю - секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченої ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000873 від 17.10.2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Куп`янськ, Харківської обл., громадянки України, не одруженого, із вищою освітою, обіймає посаду головного державного інспектора Купянського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного управління Державної податкової служби в Харківській області, одружена, має двох дітей, один з яких неповнолітній, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

До суду надійшло клопотання прокурора від 13 червня 2023 р. прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на строк 60 днів.

В обґрунтування клопотання зазначено, що наказом начальника Головного управління Державної податкової служби в Харківській області № 11-о/ВП від 12.01.2021, ОСОБА_5 призначено на посаду головного державного інспектора Куп`янського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного управління Державної податкової служби у Харківській області.

У період збройного конфлікту, 27.02.2022 збройними силами країни агресора РФ окуповано місто Куп`янськ Харківської області.

У період часу з кінця квітня по вересень 2022 року (більш точний час органом досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , перебуваючи на тимчасово окупованій території міста Куп`янськ Харківської області, в невстановленому в ході досудового розслідування місці, будучи працівником правоохоронного органу України, протиправно, умисно, за власним бажанням, не маючи на те відповідних встановлених законодавством повноважень, без отримання будь-яких вказівок від керівництва Державної податкової служби України, з метою надання допомоги ворожій державі РФ та заподіяння шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, державній, економічній та інформаційній безпеці України, в період збройного конфлікту в умовах воєнного стану, вступила у контакт з невстановленими в ході досудового розслідування представниками збройних формувань РФ на території міста Куп`янськ Харківської області. В подальшому, ОСОБА_5 отримала від вказаних осіб пропозицію про співпрацю з представниками РФ, з метою становлення та зміцнення окупаційної влади РФ та недопущення контролю України над територією м. Куп`янськ Харківської області, тобто переходу на бік ворога, що виражалося у вступі ОСОБА_5 до незаконно створеного органу окупаційної адміністрації ЗС РФ на території м. Куп`янськ «Податкова служба Харківської області», цільовим призначенням якого є незаконне адміністрування обов`язкових платежів з мешканців тимчасово окупованої території Харківської області.

Продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення державної зради, шляхом переходу на бік ворога в період збройного конфлікту, вчинений в умовах воєнного стану, ОСОБА_5 використала свої знання та досвід співробітника Державної податкової служби України, з метою забезпечення становлення та функціонування на території тимчасово окупованого Куп`янського району Харківської області незаконно створеного органу окупаційної адміністрації «Податкова служба Харківської області», що призвело до надходження у фінансові фонди окупаційної влади грошових надходжень у вигляді російських рублів.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а саме у державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України: перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, вчинений в умовах воєнного стану.

12.10.2022 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 615 КПК України.

12.10.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженку міста Куп`янськ Харківської області, громадянку України, з вищою освітою, яка обіймає посаду головного державного інспектора Куп`янського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб Головного управління Державної податкової служби в Харківській області, що зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судиму, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

13.10.2022 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 11.12.2022.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.04.2023 р. ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 (включно) червня 2023 року.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні вказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України в ході досудового розслідування належними та допустимими доказами в їх сукупності.

21.02.2023 обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 направлено до суду для розгляду по суті.

20.04.2023 ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено до 18.06.2023.

На цей час виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк 15 років, або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України установлено, що підставою застосування запобіжного заходу обвинувачуваної ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні нею злочину, який в аспекті кримінально-правової кваліфікації відноситься до категорії особливо тяжких та санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі 15 років або довічне ув`язнення. Таким чином, обвинувачувана, боячись тяжкості покарання, яке може бути застосоване до нього судом в разі визнання винуватою, може переховуватись від органу досудового розслідування, суду, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 178 КПК України установлено вагомість наявних доказів про вчинення обвинувачуваною ОСОБА_5 особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 111 КК України. Стан його здоров`я та вік не перешкоджає обранню запобіжного заходу тримання під вартою.

Слід врахувати тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі 15 років або довічне ув`язнення.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109,110,111-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої ст.176 КПК України (тримання під вартою).

На теперішній час, враховуючи дію на території України воєнного стану та наявність зібраних доказів, що ОСОБА_5 співпрацювала з окупаційною владою, ризики передбачені ст. 177 КПК України, - переховуватися від органів досудового розслідування та суду, в т.ч. за межами України, що може бути виражено у неявці обвинувачуваної на виклики до суду; незаконно вплинути по свідків у цьому кримінальному провадженні, (досудове розслідування триває та проводяться допити свідків мешканців м. Куп`янськ та поблизу розташованих місць) продовжують існувати.

Враховуючи вимоги ч. 6 ст. 176 КПК України, більш м`які запобіжні заходи до обвинуваченої за ч.2 ст. 111 КК України ОСОБА_5 не можуть бути застосовані.

На цих підставах заявник клопотання просить продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Дана справа розглядається колегіально у складі трьох суддів. На день розгляду справи (14.06.2023 р.) суддя ОСОБА_6 перебуває у відпустці. У зв`язку з цим, керуючись п. 20-5 Перехідних положень КПК України, питання щодо продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглядається головуючим.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому.

В судовому засіданні обвинувачена та захисник заперечували проти заявленого клопотання. Захисник пояснив, що ризики прокурором не доведені. Зазначив, що обвинувачена не є працівником правоохоронного органу, а тому здійснення досудового розслідування цього кримінального провадження слідчими державного бюро розслідувань є порушенням правил підслідності. Відповідно проведення досудового розслідування неналежним органом досудового розслідування тягне за собою визнання недопустимими всіх доказів, які отримані під час досудового розслідування. У зв`язку з цим захисник вважає, що підозра є необґрунтованою. Захисник зазначив, що обвинувачена має міцні соціальні зв`язки: одружена та має двох дітей та мати на утримані, має місце постійного проживання, вважав, що у задоволенні клопотання прокурора слід відмовити, та застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши надані до суду матеріали та докази в їх сукупності, колегія суддів доходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.04.2023 р. ОСОБА_5 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 18 (включно) червня 2023 року.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор в судовому засіданні пояснив, що маються ризики, передбачені п. п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України, санкцією якого передбачене покарання у виді позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Щодо наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, обвинувачена ОСОБА_5 може переховуватись від суду суд звертає увагу на наступне.

Судом враховується реальне існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченої ОСОБА_5 переховуватися від суду, суд приймає до уваги, що існує певна ймовірність того, що вона, з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій.

Таким чином судом встановлено, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відносно ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, суд звертає увагу на наступне.

Обвинувачена ОСОБА_5 обізнана про адреси мешкання свідків, а тому, перебуваючи на волі, може вжити заходів щодо незаконного впливу на вказаних осіб.

У зв`язку з цим судом враховується реальне існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Вивченням особи обвинуваченої встановлено, що вона має постійне місце проживання, працевлаштована, одружена, має двох дітей, один з яких неповнолітній, раніше не судима.

При вирішення питання про застосування запобіжного заходу суд враховує положення ч. 6 ст. 176 КПК України відповідно до якої під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

Отже, з урахуванням встановлених обставин, до обвинуваченої ОСОБА_5 можливо застосувати виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України (ч. 4 ст. 183 КПК України).

Враховуючи встановлені підстави та обставини кримінального провадження суд не вбачає підстав для встановлення розміру застави у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 314-316, 331, 369, 372, 376, 392 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання від 13 червня 2023 р. прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 12 (включно) серпня 2023 р., без визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, прокурору.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою протягом цього ж строку з дня вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 15 червня 2023 р. о 08 год. 45 хв.

Суддя ОСОБА_1