УХВАЛА

про продовження строку тримання під вартою

Справа № 636/4470/21

Провадження 1-кп/621/77/23

05 вересня 2023 року м. Зміїв Харківської області

Зміївський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 000017 від 06.01.2021 стосовно:

ОСОБА_8 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Чугуїв Харківської області, є громадянкою України, має середню освіту, розлучена, не працює, є інвалідом ІІ групи, зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 , раніше не судима, обвинуваченої у злочині, передбаченому частиною 3 статті 307 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_9 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Барнаул Російської Федерації, є громадянином України, має вищу освіту, розлучений, не працює, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_2 , раніше не судимий, обвинуваченого у злочині, передбаченому частиною 3 статті 307 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_10 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Генічеськ Херсонської області, є громадянкою України, має неповну середню освіту, не одружена, не працює, не має зареєстрованого місця проживання, фактично проживає в АДРЕСА_3 , раніше не судима, обвинуваченої у злочині, передбаченому частиною 3 статті 307 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Зміївського районного суду Харківської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №000017 від 06.01.2021 за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 307 КК України.

24 лютого 2022 року розпочалася військова агресія Російської Федерації, в зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан строком на 30 діб, в подальшому неодноразово продовжений.

Автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до положень ч.3 ст.31 КПК України, для розгляду матеріалів даного кримінального провадження визначено колегіальний склад суду: головуючого - суддю ОСОБА_11 , суддів - ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

На час судового засідання головуючий суддя ОСОБА_14 знаходиться у щорічній відпустці.

Відповідно до ч. 10 ст. 615 КПК України щодо особливого режиму кримінального провадження в умовах воєнного стану, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

Згідно пункту 5 Листа Верховного Суду № 1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст.35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

В зв`язку з перебуванням головуючого судді зі складу колегії ОСОБА_15 у щорічній відпустці та неможливістю проведення судового розгляду, суддя ОСОБА_16 розглядає клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_17 одноособово.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_18 підтримав подане клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_17 , в обґрунтування якого зазначив, що судовий розгляд кримінального провадження не завершено та не може бути закінчений в межах строку тримання обвинувачених під вартою, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які полягають у можливості обвинувачених переховуватися від суду, впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, продовжують існувати. Вказав, що умови воєнного стану посилюють ризики переховування обвинуваченої від суду та можливості перешкоджати провадженню іншим чином. Зазначив, що інший, більш м`який запобіжний захід, не може забезпечити виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків та просив задовольнити клопотання.

Обвинувачена ОСОБА_19 заперечувала проти задоволення клопотання та вказала, що знаходиться під вартою тривалий час, раніше до кримінальної відповідальності не притягалася, а тому ризику вчинення нею нового правопорушення чи продовження інкримінованого - не існує. Ризик переховування від суду також не підтверджений жодними доказами, а тому просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_20 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та відмовити у його задоволенні, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України та необґрунтованість доводів прокурора. Вважав, що менш суворий запобіжний захід в достатній мірі забзепечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_10 .

Заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши доводи клопотання та матеріали справи, суд зазначає наступне:

Відповідно до частин 1, 3-5 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

У разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в умовах воєнного стану продовження строку тримання під вартою здійснюється у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу.

Ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Частиною 1 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 статті 12 Кримінального процесуального кодексу України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.1 статті 177 Кримінального процесуального України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, та за вчинення якого, у разі визнання винуватою, їй загрожує покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна.

Ухвалою слідчого судді Чугуївського міського суду Харківської області від 09 липня 2021 року відносно обвинувачених обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 118950,00 грн., який в подальшому було неодноразово продовжено Зміївським районним судом Харківської області, востаннє на строк до 10 вересня 2023 року, включно, з визначенням застави у розмірі 198 480 грн 00 коп.

На момент постановлення ухвали судовий розгляд кримінального провадження не завершено, свідки не допитані. Завершити судовий розгляд кримінального провадження до спливу строку дії запобіжного заходу не видається за можливе.

При цьому, така обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти.

На думку суду, ризики переховування від органів досудового розслідування або суду, знищення чи спотворення будь-якого з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого чи свідків, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на даний час не зменшилися та продовжують існувати.

Суд також приймає до уваги роз`яснення Верховного Суду, який у своєму Листі № 1/0/2-22 від 03.03.2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» вказав, що слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану, що введений в Україні з 24.02.2022 року в зв`язку з агресією Російської Федерації, та вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів.

Доводи сторони захисту щодо відсутності ризиків, визначених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, суд оцінює критично, оскільки запобіжні заходи спрямовані саме на запобігання вчиненню можливих перешкоджань у кримінальному провадженні і не потребують реального здійснення особою таких вчинків як підставу застосування запобіжного заходу.

За таких обставин, продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини і положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 12, 31, 314-317, 177, 181 Кримінального процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_17 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченої ОСОБА_10 у виді тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на строк 60 днів, а саме до 03 листопада 2023 року, включно.

Визначити розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) грн 00 коп., яка може бути внесена протягом строку тримання під вартою.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_10 з під варти та покласти на неї наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Відкласти судовий розгляд справи та призначити судове засідання об 11:00 годині 12 жовтня 2023 року.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченою у цей же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Текст ухвали складено 05.09.2023

Суддя ОСОБА_16