У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.06.2023 рокуСправа № 634/503/23 Провадження № 1-кс/634/2/23

Слідчий суддя Сахновщинського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на постанову слідчого ВП № 1 Красноградського РВП ГУ НП у Харківській області про закриття кримінального провадження № 0000445

в с т а н о в и в :

До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла вищевказана скарга, у якому скаржник просив скасувати постанову слідчого про закриття кримінального провадження № 0000445 та направити матеріали для продовження досудового розслідування.

В обгрунтування скарги скаржник зазначає, що 03.11.2019 року скаржником за фактом нанесених йому тілесних ушкоджень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Сахновщинського ВП ГУ НП у Харківській області було подано заяву.

На підставі вищевказаної заяви 03.11.2019 року було внесено відомості до ЄРДР за № 0000445 за ч. 1 ст. 125 КК України.

Разом з тим, судово-медична експертиза щодо визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень до цього часу проведена не була.

28.05.2023 року шляхом поштового зв`язку скаржником було отримано лист В-7/119-89/01-23 від ВП № 1 Красноградського РВП ГУ НП у Харківській області про закриття кримінального провадження.

Так, порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України.

Як визначено у п. 18 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Зі змісту ст. 303 КПК України вбачається, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Зі змісту положень норм статей глави 26 КПК України вбачається, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак відповідно до норм Кримінального процесуального Кодексу України заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Таким чином, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.13).

З аналізу норм Кримінального процесуального кодексу України слідує, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом". А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 2 червня 2016 року № 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Згідно положень ст. 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується й з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).

Відповідно інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням положень частини 6 статті 9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (частина 1 статті 306 КПК України). Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, таким чином слід зробити висновок, що територіальна підсудність справ щодо розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування відноситься до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_2 просить скасувати прийняте слідчим ВП № 1 Красноградського РВП ГУ НП у Харківській області рішення про закриття кримінального провадження № 0000445 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Так, органом досудового розслідуванням, який уповноважений здійснювати розслідування на території смт Сахновщини, на цей час є слідчий відділ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області, розташований за адресою: 63304, Харківська область, Красноградський р-н, м. Красноград, вул.Лермонтова, буд. 84, та територіально відноситься до підсудності Красноградського районного суду Харківської області, що розташований за адресою: вул. Харківська, 127, м. Красноград, Харківська область, 63300. Саме за місцем розташування органу досудового розслідування слід звернутися зі скаргою.

Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Слідчий суддя враховує, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.

Згідно із п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

Отже, встановлено процесуальну перешкоду для розгляду скарги по суті.

Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що скаргу на рішення посадових осіб ВП №1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області слід повернути заявнику у зв`язку з тим, що вона не підлягає розгляду у Сахновщинському районному суді Харківської області.

Одночасно з цим, слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторно звернутися до відповідного слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області, в межах територіальної підсудності якого знаходиться слідчий відділ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області.

Керуючись ст.303,304,309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на постанову слідчого ВП № 1 Красноградського РВП ГУ НП у Харківській області про закриття кримінального провадження № 0000445-повернути заявнику.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області, в межах територіальної підсудності якого знаходиться слідчий відділ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: