справа №991/5311/22
провадження №1-кс/991/5330/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

«17» листопада 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_3., представника заявника - керівника Комунального підприємства Київської обласної ради «Автогосподарство» ОСОБА_1 - ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу керівника Комунального підприємства Київської обласної ради «Автогосподарство» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга керівника Комунального підприємства Київської обласної ради «Автогосподарство» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Обставини, якими обґрунтована скарга.

Скарга ОСОБА_1 обґрунтована тим, що 12 вересня 2022 року ним, як керівником та арбітражним керуючим КП КОР «Автогосподарство», подано до НАБУ заяву від 09 вересня 2022 року, вих. №02-87/133 про вчинення кримінального правопорушення, яка зареєстрована уповноваженою особою за вх. №142/494-00-юо. 18 жовтня 2022 року ОСОБА_1 отримано лист від 11 жовтня 2022 року №0435-201/191/2, яким старший детектив НАБУ ОСОБА_5 повідомив про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР за його заявою, у зв`язку з чим він подав до Солом`янського районного суду м. Києва скаргу від 24 жовтня 2022 року на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР. Ухвалою слідчого судді цього суду від 31 жовтня 2022 року скаргу ОСОБА_1 було повернуто у зв`язку з тим, що, за висновками слідчого судді, розгляд таких скарг віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду. ОСОБА_1 вважає вказані обставини щодо невнесення відомостей за його заявою про вчинення кримінального правопорушення проявом бездіяльності уповноважених осіб НАБУ та порушенням ст. 214 КПК України, у зв`язку з чим просить зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відповідні відомості за його заявою від 09 вересня 2022 року, розпочати кримінальне провадження та направити йому копію витягу з ЄРДР.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні скаргу підтримав з підстав, викладених ній, та просив її задовольнити.

Національне антикорупційне бюро України явку представника у судове засідання не забезпечило, про дату, час та місце розгляду справи повідомлене належним чином, будь-яких письмових пояснень на скаргу слідчому судді не надало. Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду відповідної скарги.

Встановленні обставини, мотиви і оцінка слідчого судді.

Дослідивши матеріали скарги з додатками, слідчий суддя зазначає про наступне.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого (детектива), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

За змістом ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Тобто, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що у ній викладені обставини про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень засновниками ТОВ «Трудовий колектив Автогосподарства», які значаться одночасно працівниками та посадовими особами КП КОР «Автогосподарство» та які зловживаючи своїм службовим становищем допускали втручання ТОВ «Трудовий колектив Автогосподарства» в господарську діяльність КП КОР «Автогосподарство», вчиняли навмисні замасковані дії, що призвели до стійкої фінансової неспроможності КП КОР «Автогосподарство», з метою спричинення заборгованості перед ТОВ «Трудовий колектив Автогосподарства», тобто умисно доводили підприємство до банкрутства задля задоволення його майном та завдання збитків останньому на загальну суму 1485342,35 грн, що у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення. При цьому, заявник посилається на ст. 219 та ч. 1 ст. 364-1 КК України.

Втім, на думку слідчого судді, викладених у повідомленні ОСОБА_1 обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, яке в свою чергу розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається з самого повідомлення, у ньому не наведено конкретних відомих заявнику відомостей (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), що можуть свідчити про вчинення зазначених ним кримінальних правопорушень, а також не вказано будь-яких об`єктивних даних, які б підтверджували зазначене. При цьому, заявник лише висуває загальне припущення про можливе вчинення зазначених ним у заяві протиправних дій, ґрунтуючись виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності таких дій, та власному аналізі і бачені норм законодавства про кримінальну відповідальність.

Вказане, на думку слідчого судді, позбавляє орган досудового розслідування провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана, в тому числі, для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України або іншого органу досудового розслідування, якому підслідні визначені заявником кримінальні правопорушення внести відомості до ЄРДР відсутні, а тому в задоволенні таких його вимог слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги керівника Комунального підприємства Київської обласної ради «Автогосподарство» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_2