Справа № 953/1577/23
н/п 1-кс/953/1742/23
"03" березня 2023 р. м.Харків Кївський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді - ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
02 березня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке вилучене в ході огляду місця події від 01.03.2023 в каб.№308 Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49, відповідно до переліку, зазначеного в прохальній частині клопотання.
Прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 14.02.2023 до ЧЧ ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , про те, що в період часу з 01.01.2023 по 14.02.2023 невстановлена особа, здійснила крадіжку майна із приміщення Харківської спеціалізованої школи № 17, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, 313 В. Сума матеріального збитку встановлюється.
Також, прокурор вказує, що допитана в якості представника потерпілого директор Харківської спеціалізованої школи № 17 ОСОБА_4 повідомила, що на балансі ХСШ перебуває значна кількість речей, матеріально відповідальна особа за дані речі директор ХСШ №17 ОСОБА_4 , на підставі договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 29.07.2022 При проведенні інвентаризації виявлено відсутність певних речей, перелік яких міститься в бухгалтерській довідці, яку ОСОБА_4 долучила до матеріалів кримінального провадження.
Також, відповідно до ч. 3 ст. 38 ЗУ «Про повну загальну середню освіту» - керівник закладу загальної середньої освіти має право: діяти від імені закладу без довіреності та представляти заклад у відносинах з іншими особами.
Крім того, прокурор вказує, що допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 , який працює в ХСШ № 17 на посаді сторожа пояснив, що із приміщення школи викрали два шуруповерти (марки «Kinzu» та «Craft»), які належать йому, власником яких він являється і які були необхідні йому, при проведенні ремонтних робіт в школі. Шуруповерти він зберігав у приміщенні ХСШ № 17.
1.Подовжувач з фільтром, марки «Gunsan», на якому наявні позначки, а саме « НОМЕР_1 », «ХСШ №17»;
2.Подовжувач з фільтром, марки «Svittex», на якому наявні позначки, а саме « НОМЕР_1 »
3.Пересувний пожежний пост, пофарбований червоною фарбою, із двома колесами, гачками у верхній частині, на якому наявна цифрова позначка «11139570»;
5.Шуруповерт марки «Kinzo», модель 25С072, чорно сірого кольору, із пластиковими елементами оранжевого кольору.
Прокурор вказує, що в ході огляду місця події ОСОБА_6 , пояснив, що він викрав вище вказані речі в період часу з січня 2023 по лютий 2023 із приміщення ХСШ №17, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Ак. Павлова, 313В. Викрадені речі він відносив за місцем мешкання. Як пояснив ОСОБА_6 в кабінети школи він проникав за допомогою металевої фомки, якою відтискав дверні замки.
Прокурор Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій просила розглянути клопотання без її участі та просила його задовольнити.
Власники майна в судове засідання не з`явились, про час та місце слухання клопотання були повідомлені належним чином у встановленому законом порядку. Від представника потерпілого ОСОБА_4 та ОСОБА_5 надійшли заяви про розгляд клопотання за їх відсутністю.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідча суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власників майна.
Слідча суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, встановила наступне.
24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.
Згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан. Відповідно до Указу Президента України № 58/2023 від 06.02.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» (затверджений Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.
Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
02.03.2023 через канцелярію до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.
Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, у зв`язку з чим слідча суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Згідно з п.2 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч.1 ст.170 КПК України).
При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини:
- правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України;
- наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.3,4 статті 170 КПК України).
Щодо правової підстави арешту майна слідчий суддя зазначає наступне.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
- збереження речових доказів;
- спеціальної конфіскації;
- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.98 КПК України).
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).
Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, за ознаками частиною 4 статті 185 КК України внесені до ЄРДР 14.02.2023 за фактом того, що 14.02.2023 до ЧЧ ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що в період часу з 01.01.2023 по 14.02.2023 невстановлена особа, здійснила крадіжку майна із приміщення ХСШ №17, що розташована за адресою: м.Харків вул. Академіка Павлова 313В. Сума матеріального збитку встановлюється. (ЖЕО №2413 від 14.02.2023).
Згідно з ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Таким чином, вирішуючи питання щодо обмеження права власності особи під час кримінального провадження, суду слід керуватись нормами Кримінального процесуального законодавства України, які безпосередньо регулюють питання можливого обмеження права власності.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, розпоряджатися чи користуватися ним.
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Тому слідча суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вказане вище вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.
Слідча суддя вважає, що передача вищезазначеного вилученого майна на відповідальне зберігання власнику або володільцю з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України забезпечить їх належність схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення.
Як вище зазначалося, положення кримінального процесуального закону зобов`язує слідчого суддю встановити наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, лише під час розгляду клопотання про арешт майна з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Разом з цим, в межах розгляду даного клопотання встановлено, що підозра у даному кримінальному проваджені будь-якій особі не повідомлена, підставою арешту майна прокурор зазначає саме збереження речових доказів. Метою - запобігання можливості майна приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз.2 ч.1 ст.170 КПК України).
З огляду на зазначене, вилучене майно під час огляду місця події, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не буде досягнута мета застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.
В межах розгляду даного клопотання, слідчою суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.
З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
При цьому слідча суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч.1 ст.174 КПК).
Крім того, слідча суддя роз`яснює, що у відповідності до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись 98, 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372 КПК України, суд, -
Накласти арешт на майно, вилучене 01.03.2023 в кабінеті № 308 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49, з метою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, а саме:
- шуруповерт марки «Kinzo», модель 25С072, чорно сірого кольору, із пластиковими елементами оранжевого кольору, власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Попередити власників майна та їх представників про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1