Провадження № 1-кс/344/4820/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2022 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ознайомившись з матеріалами клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна та повернення майна,-

ВСТАНОВИЛА:

04.11.2022 від ОСОБА_3 на електронну пошту суду надійшло клопотання, в якому останній просив скасувати арешт на автомобіль марки "Honda Civic", реєстраційний номер НОМЕР_1 , та зобов`язати слідчого повернути йому вказаний автомобіль. Просив розгляд клопотання проводити за його відсутності.

04.11.2022 протоколом автоматичного визначення слідчого судді клопотання передано судді ОСОБА_1

07.11.2022 слідчий не з`явився, подав заяву про те, що не заперечує проти часткового скасування арешту на майно в частині надання дозволу на користування на автомобіль марки "Honda Civic", реєстраційний номер НОМЕР_1 , оскільки у вказаному кримінальному провадженні проведено інженерно-транспортні експертизи, цивільний позов не заявлено, завдані збитки потерпілій стороні відшкодовано. Долучив копію ухвали слідчого судді Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області від 25.10.2022 про накладення арешту із забороною відчуження та розпорядження автомобілем марки "Honda Civic", реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 .

Таким чином, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя дійшла наступного висновку.

З аналізу ст.174КПК слідує, що закон передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання відповідного клопотання до суду, зокрема його підписання особою, яка звертається зі клопотанням. А суд уповноважений розглядати лише ті клопотання, які подані уповноваженою особою та підписані нею.

Відповідно до вимог Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163-2020, затвердженого Наказом Державного підприємства Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Слідчий суддя зазначає, що Кримінальний процесуальний кодекс України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути в паперовій формі або в електронній.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, клопотання, подане в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Відповідно до ст.ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.

Згідно із ст. 1 Закону України « Про електронний цифровий підпис », електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Відповідно до ч. 1 ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". А цей Закон в свою чергу презюмує відповідність власноручному підпису лише кваліфікованого електронного підпису, який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис (ч. 4 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"). Отже, оригіналом заяви як електронного документа є відповідний файл, до якого доданий (або логічно з ним пов`язаний) кваліфікований електронний підпис особи (зазвичай з розширенням p7s). Однак в додатках такі документи відсутні.

Документ же в паперовій формі передбачає обов`язкову наявність оригіналу власноручного підпису особи, як обов`язкового реквізиту. Однак направлене ОСОБА_1 клопотання оригіналу підпису не містить. Слідчий суддя дійшов висновку, що направлений документ створений шляхом перетворення в електронну форму оригіналу паперового документу (сканування або фотографування), а отже є електронною копією оригіналу паперового документа (фотокопією) його скарги. Однак Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає можливості подання до суду копії клопотання.

За таких умов слідчий суддя не має можливості ні ідентифікувати автора скарги, ні перевірити справжність кваліфікованого електронного підпису. Тому клопотання не може вважатися поданим у порядку ст. 174 КПК України.

Також слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що порядок функціонування підсистем електронного суду на даний час врегульовано Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30.

Згідно з п.п.1, 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

При цьому названі норми законодавства не мають на меті обмеження права особи на звернення до суду, а слугують гарантом недопущення порушення прав таких осіб й можливого зловживання зі сторони третіх осіб.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відсутність підпису заявника (оригіналу власноручного підпису або кваліфікаційного електронного підпису) свідчить про те, що клопотання не виражає особисту волю особи, яка звернулася до суду та позбавляє слідчого суддю можливості ідентифікувати особу, яка звертається до суду у такій формі та вирішувати порушені в такому клопотанні питання.

Чинним КПК України не передбачено, які саме дії має вчинити слідчий суддя в разі надходження клопотання про скасування арешту майна електронною поштою без електронного цифрового підпису, в той же час, положеннями кримінального процесуального закону визначено можливість повернення скарги заявнику, якщо скаргу подала особа, яка не має право подавати скаргу.

Зокрема, відповідно до пункту 1 частини другої статті 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

З огляду на вищевикладене слідує висновок про необхідність застосування аналогії закону при вирішенні питання, щодо призначення до розгляду клопотань, в тому числі про скасування арешту майна, які надійшли до суду електронною поштою без електронного цифрового підпису.

За викладеного слідчий суддя дійшла висновку про необхідність повернення такого клопотання з додатками особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.26,174, 309 КПК України слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна та повернення майна повернути заявнику.

Роз`яснити особі, яка подала клопотання, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду Івано-Франківського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Івано-Франківського міського суду ОСОБА_4