Справа № 521/8824/23
Номер провадження:1-кс/521/1238/23
У Х В А Л А

19 квітня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , представника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

В С Т А Н О В И Л А :

03.04.2023 року представник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси зі скаргою на бездіяльність прокурора Малиновської окружної прокуратури м. Одеси, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення.

Із змісту скарги та доданих документів вбачається, що 07.03.2023 року та 23.03.2023 року ОСОБА_6 звертався до Малиновської окружної прокуратури м. Одеси із заявою про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 383 КК України, однак, зазначені у заяві відомості до ЄРДР внесені не були. Просить суд: 1) визнати протиправною бездіяльність керівництва Малиновської окружної прокуратури м. Одеси щодо не внесення відомостей до ЄРДР і передачі матеріалів по підслідності; 2) зобов`язати керівника Малиновської окружної прокуратури м. Одеси внести до ЄРДР відомості, викладені у його заяві, до ЄРДР і передати матеріали до підслідності для проведення досудового розслідування.

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримав викладені у скарзі вимоги. При цьому він пояснив, що ОСОБА_5 і ОСОБА_7 є батьками малолітньої дитини, яку ОСОБА_5 вивіз із України до Республіки Молдова. ОСОБА_7 , достовірно знаючи про те, що дитина перебуває разом з батьком, звернулася до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення викрадення дитини, тобто здійснила завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення скарги, аргументуючи свою позицію тим, що адвокат ОСОБА_6 не надав документів, які підтверджують його право представляти ОСОБА_5 у кримінальному провадженні для внесення відомостей в ЄРДР та крім того представництво заявника не передбачено КПК України.

Законодавство, що застосовується при розгляді скарги.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК). Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК). Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК).

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч. 2 ст. 214 КПК).

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, який у своїй постанові від 16.05.2019 року (справа № 761/20985/18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, викладених у цій ухвалі вище.

Чи підлягають внесенню до ЄРДР відомості, викладені у заяві ОСОБА_6 .

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 оскаржує бездіяльність прокурора щодо невнесення до ЄРДР відомостей по його заяві з приводу завідомо неправдивого повідомлення ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення викрадення її малолітньої дитини.

Частиною 2 ст. 383 КК України передбачається відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення суду, прокурору, слідчому, дізнавачу або органу досудового розслідування про вчинення кримінального правопорушення, поєднане з обвинуваченням у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину або із штучним створенням доказів обвинувачення, а також вчинене з корисливих мотивів.

Відповідно до витягу з ЄРДР, 27.12.2022 року слідчим СВ ВП № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області зареєстроване кримінальне провадження № 0001478 та розпочате досудове розслідування за ознаками п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України.

Підставою для реєстрації відомостей в ЄРДР стала заява ОСОБА_7 про викрадення її малолітньої доньки ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку, ймовірно, міг забрати колишній співмешканець ОСОБА_5 , що є біологічним батьком дитини. У витязі з ЄРДР при викладенні обставин реєстратором зазначено, що ОСОБА_7 просить зафіксувати факт зникнення безвісті її дитини.

Як вбачається з пояснень сторін в судовому засіданні, а також з копії протоколу допиту ОСОБА_7 (яку адвокат ОСОБА_6 надав для огляду в судовому засіданні), між ОСОБА_5 і ОСОБА_7 відсутні домовленості з приводу місця проживання малолітньої дитини, яка у грудні 2022 року всупереч бажанню і волі матері у віці 1 рік 8 місяців була вивезена батьком за межі України.

Тобто ОСОБА_7 , звертаючись до правоохоронних органів з приводу зникнення доньки, не звинувачувала ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, а лише повідомила про обставини зникнення дитини і просила зафіксувати цей факт, стверджуючи, що вилучення доньки відбулося проти її волі і, на її думку, незаконно.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення (у даному випадку передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 115 КК України) визначалася не заявницею ОСОБА_7 , а реєстратором. При цьому зазначена правова кваліфікація кримінального правопорушення при первісному внесенні відомостей до ЄРДР була попередньою, з урахуванням можливого вчинення злочину відносно малолітньої дитини. За наявності підстав вона може змінюватися в процесі досудового розслідування.

Таким чином, зазначені у заяві ОСОБА_6 обставини не можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення ОСОБА_7 , і що описані у заяві факти потребують перевірки засобами кримінального процесу. Тому такі відомості не підлягають внесенню до ЄРДР.

За таких обставин у прокурора були відсутні правові підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою від ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 , а тому дії прокурора відповідають вимогам закону.

На підставі викладеного слідчий суддя приходить до висновку що скарга ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Скаргу представника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора Малиновської окружної прокуратури м. Одеси, що полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, викладених у заявах від 07.03.2023 року, 21.03.2023 року, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1