Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/471/23
Провадження № 1-кс/644/120/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000192 від 28.01.2023 прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді надійшло клопотання про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурором вказано наступне.

У провадженні СВ ВП №1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000192 від 28.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2023 близько 15 години 00 хвилин ОСОБА_4 , діючи в період воєнного стану на території України, проникла до підвального приміщення під`їзду №5 буд. АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала належні АТ «Укртелеком» кабелі діючих ліній зв`язку довжиною близько 30 м, чим спричинила матеріальну шкоду AT "Укртелеком".

27.01.2023 під час патрулювання Індустріального району м. Харкова екіпажом 4101 у складі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за адресою: м. Харків, вул. Пяти`хатська, 11/1 було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка переносила фрагмент кабелю довжиною 30 м та повідомила, що даний кабель вона викрала з підвалу під`їзду №5 будинку АДРЕСА_1 . На місце було викликано СОГ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

27.1.2023в ході огляду місця події слідчим ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області на ділянці місцевості з боку гаражного, кооперативу за адресою: м. Харків, вул. П`ятихатська, 11 було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біля якої на землі було виявлено та вилучено фрагмент кабелю чорного кольору довжиною близько 30 м зі слідами обрізу на обох кінцях.

27.01.2023 в ході огляду місця події слідчим ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області в підвальному приміщенні під`їзду №5 за адресою м. Харків, пр. Героїв Харкова, 298, на стіні було виявлено кабель чорного кольору з пошкодженнями у вигляді обрізу, на якому відсутній фрагмент кабелю довжиною близько 30 м.

З пояснень ОСОБА_4 вбачається, що 27.01.2023 вона знаходилась за адресою: м. Харків, вул. П`ятихатська, 11/1, де була зупинена поліцією та в неї було вилучено кабель АТ«Укртелеком», який вона 27.01.2023 близько 15години 00 хвилин викрала з підвального приміщення по пр-ту Героїв Харкова, 298 в м. Харкові, та йшла з ним у лісосмугу, щоб випалити.

При детальному огляді вилученого фрагменту кабелю чорного кольору, довжина склала 30 м на обох кінцях маються зрізи та видніються мідні жили в різнокольоровій обмотці.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити. Представник АТ «Укртелеком», що є власником майна , в судове засідання не з`явився. На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчими СВ ВП №1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000192 від 28.01.2023, за ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.01.2023 під час патрулювання Індустріального району м. Харкова екіпажом 4101 у складі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка переносила фрагмент кабелю АТ «Укртелеком» довжиною 30 м та повідомила, що даний кабель вона викрала з підвалу під`їзду №5 будинку АДРЕСА_1 . На місце було викликано СОГ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

27.01.2023 в ході огляду місця події слідчим ВП №1 Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області на ділянці місцевості з боку гаражного, кооперативу за адресою: м. Харків, вул. П`ятихатська, 11 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено фрагмент кабелю чорного кольору довжиною близько 30 м зі слідами обрізу на обох кінцях.

Прокурором в клопотанні зазначено, що фрагмент кабелю чорного кольору довжиною близько 30 м має значення для встановлення об`єктивної істини у справі, оскільки може містити відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим його визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Постановою слідчого вищевказане майно 28.01.2023 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000192.

Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події 27.01.2023 на ділянці місцевості з боку гаражного кооперативу за адресою: м. Харків, вул. П`ятихатська, 11, а саме:фрагмент кабелю чорного кольору довжиною 30 м зі слідами обрізу на обох кінцях.

Місцем зберігання зазначеного майна визначити ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1