Справа № 462/5493/22
провадження 1-кп/462/520/22
У Х В А Л А

31 жовтня 2022 року Залізничний районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

провівши в залі суду у м.Львові відкрите судове засідання у кримінальному провадженні №0000534 з розгляду обвинувального акта відносно ОСОБА_5 про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

встановив:

В провадженні Залізничного районного суду м.Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000534 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В судовому засіданні прокурор подав письмове клопотання про застосування (продовження) щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, оскільки ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова обвинуваченому такий захід вже було обрано до 02.11.2022 року включно. В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що існують ризики передбачені ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від суду та органів досудового розслідування, так як офіційно не працевлаштований,вчинене кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки спосіб вчинення кримінального правопорушення, вчиненого в умовах воєнного стану, характеризує його, як особу, що немає достатніх моральних цінностей, соціально-стримуючих факторів, схильну для досягнення своїх злочинних цілей, свідоме нехтування обвинуваченим не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями, який залишаючись на волі може вчинити інші кримінальні правопорушення. Просить клопотання задовольнити.

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту не заперечили.

Потерпілі ФОП « ОСОБА_6 » та ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомленими про час, день та місце проведення судового засідання, не з`явились та про причини неявки не повідомили, однак подали заяви про здійснення судового провадження за їх відсутності.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, перевіривши матеріали справи № 462/5493/22, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено, ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту до 02 листопада 2022 року включно.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Заявлене прокурором клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту за процесуальним змістом і формою відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів, пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, перелік яких є вичерпним.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності питань, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов?язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені у ст.178 КПК України.

Суд, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення враховує положення статей 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії ухвалення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішенні від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України». На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів на даний час не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду на потреби судового провадження.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, суд вважає, що без застосування до обвинуваченого запобіжного заходу він зможе переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, за яке передбачено покарання лише у виді позбавлення волі, на строк до 10 років.

З огляду на викладене, жодний більш м`який запобіжний захід, окрім домашнього арешту, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, клопотання слід задовольнити та обрати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, поклавши на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.176-178, 181, 194 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, українця, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у у вигляді домашнього арешту.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21.00 год. до 06.00 год., окрім випадків необхідності забезпечення особистої безпеки в умовах воєнного стану;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення і закінчується 31 грудня 2022 року.

Копії ухвали вручити учасникам судового провадження, направити для виконання і контролю органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя: ОСОБА_1