УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2 за участю секретаря ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна в порядку ч.1, ч.2 ст.174 КПК України, -

В С Т А Н О В И В :

28.09.2022 року адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 звернувся до слідчого судді із заявою про скасування арешту майна в порядку ч.1, ч.2 ст.174 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29.09.2022 року клопотання адвоката ОСОБА_4 про призначення судового засідання в режимі в режимі відеконференції поза межами приміщення суду із застосуванням власних технічних засобів, залишено без задоволення

В судове засідання призначене на 28.10.2022 року о 10:15 год. представник заявника - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином, що підтверджується довідкою про доставку повістки про виклик до суду в кримінальному провадженні в електронному вигляді на номер телефону, зазначений адвокатом для зворотного зв`язку, 24.10.2022 року о 09:18 год., яка міститься в матеріалах справи.

У зв`язку з неявкою представника скаржника судове засідання було відкладено на 09.11.2022 року о 10:45 год.

В судове засідання призначене на 09.11.2022 року о 10:45 год. представник заявника - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином, що підтверджується довідкою про доставку повістки про виклик до суду в кримінальному провадженні в електронному вигляді на номер телефону, зазначений адвокатом для зворотного зв`язку, 29.10.2022 року о 09:30 год., яка міститься в матеріалах справи.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, просив клопотання залишити без розгляду.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно з ч. 1,2 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась з клопотанням, на судове засідання з розгляду такого клопотання.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму узагальненні від 12.01.2017р. «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» роз`яснив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою в суд».

Слідчий суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення виходячи із наступного.

Забезпечення однакового застосування норм матеріального та процесуального законодавства полягає у наданні на законодавчому рівні можливості Вищому спеціалізованому суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вивчати й узагальнювати судову практику при вирішенні справ цивільної та кримінальної юрисдикцій. Наслідком такого узагальнення є реалізація повноваження вищого спеціалізованого суду, передбаченого п. 2 ст. 32 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», щодо надання судам нижчих інстанцій кваліфікованої допомоги з боку суду вищого рівня у вигляді надання рекомендаційних роз`яснень із питань правозастосування. За змістом п. 2 ст. 32 Закону ВССУ дає спеціалізованим судам нижчого рівня рекомендаційні роз`яснення з питань застосування законодавства щодо вирішення справ відповідної судової юрисдикції (цивільної та кримінальної).

Слідчий суддя вважає, що враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає суду право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, а саме зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться :верховенство права, безпосередність дослідження показань, речей і документів, диспозитивність.

Враховуючи вищенаведене та приймаючи до уваги, що представник заявника в судові засідання неодноразово не з`являвся для розгляду заяви про скасування арешту, хоча був повідомлений про розгляд справи, в зв`язку з чим суд позбавлений права з`ясувати думку заявника на момент розгляду заяви щодо вимог, викладених у заяві, та інші питання які можуть виникнути при розгляді даного клопотання, то відповідно до змісту ч.6 ст.9 КПК України, можливо застосувати аналогію права та клопотання залишити без розгляду, що буде відповідати практиці Європейського законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 26, 303, 306 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна в порядку ч.1, ч.2 ст.174 КПК України - залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя ОСОБА_2