Справа № 758/2003/22
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2022 року суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності в рамках кримінального провадження №0001391 від 10.12.2021 відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України,
за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
04.11.2022 в період часу з 11 год. 30 хв. до 11 год. 35 год. ОСОБА_2 , перебуваючи в залі судового засідання №5 Подільського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 21, під час розгляду кримінального провадження №0001391 від 10.12.2021 за обвинуваченням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.161 КК України, здійснив прояв неповаги до суду, вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил, що виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючого судді, відсутності реакції на зауваження головуючого судді, а саме: розмовляв без дозволу головуючого судді, перешкоджав головуючому судді вести судове засідання, до суду під час судового засідання був повернутий спиною, звертався до судді у невстановлений законом порядок та у третьому обличчі, не надав на вимогу судді документ, який посвідчує особу, вимагав у судді посвідчення судді. На зауваження головуючого судді - продовжив порушувати порядок у залі судового засідання, чим вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність ч.1 ст.185-3 КУпАП.
ОСОБА_2 відмовився від надання показів в судовому засіданні, продовжував демонструвати поведінку, що свідчить про явну неповагу до суду.
Згідно з ст.129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.
Відповідно до ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Як зазначено в п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 року, №8 «Про незалежність судової влади» у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Згідно з положеннями частини 1 та 5 статті 258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185-3 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не складається.
Відповідно до ст. 221, 221-1 КУпАП дані справи розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене ст.185-3 КУпАП.
Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені статтею 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.
Зазначені висновки повністю узгоджуються Рекомендаціями щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, надані Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018 №62.
Відповідно до ч.1 ст.185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого коментованою статтею, полягає вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо. Суб`єкт адміністративного проступку особи, що є учасниками судового процесу. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Суд, дослідивши обставини справи в їх сукупності, враховуючи характер та ступінь суспільної небезпеки вчиненого та наслідки правопорушення, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 , міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, тобто, неповага до суду, що виразилась у порушенні порядку під час судового засідання, що свідчить про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Крім того, вина ОСОБА_2 підтверджується зібраними по справі матеріалами, зокрема технічним записом судового засідання справи №758/2003/22, журналом судового засідання від 04.11.2022.
При вирішенні питання про призначення покарання, до уваги беруться характер вчиненого адміністративного правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини ОСОБА_2 , відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, у зв`язку з чим на ОСОБА_2 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у межах санкції ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, а також стягнути з останнього судовий збір, відповідно до вимог ст. 40-1 КУпАП.
Враховуючи викладене, керуючись ч. 1 ст. 185-3 КУпАП та ст.ст.283-285 КУпАП, п.5 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір", суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі ста п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 2550 (дві тисячі п`ятсот п`ятдесят) грн.
Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір в дохід держави в розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість гривень) 20 коп.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Штраф має бути сплачений добровільно не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу після набрання нею законної сили, а в разі оскарження постанови, не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у добровільному порядку у встановлений строк, копія постанови буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання.
Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці з моменту набрання нею законної сили.

Суддя: ОСОБА_3