Справа № 953/498/23
н/п 1-кс/953/543/23
"24" січня 2023 р. м..Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
за участю прокурора ОСОБА_2 ,
слідчого - ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Куп`янськ Харківської області, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України,
20 січня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_2 , про застосування в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України.
У ході досудового розслідування встановлено, що після незаконного вторгнення на територію України збройних сил Російської Федерації, тобто після 24 лютого 2022 року, та після фактичної окупації території Куп`янського району, зокрема смт. Ківшарівка Куп`янського району Харківської області, окупаційною адміністрацією РФ всупереч законам України було прийнято рішення про впровадження стандартів освіти РФ.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 03 червня 2022 року на території м. Куп`янськ Харківської області групою осіб з числа громадян України був підписаний протокол засідання про створення окупаційної адміністрації держави-агресора на території Харківської області, що мала назву - «тимчасова цивільна адміністрація Харківської області», яка в подальшому була неодноразово перейменована на «тимчасову військово-цивільну адміністрацію Харківської області», та на т.зв. «военно-гражданские администрации».
Органом досудового розслідування встановлено, що у складі т.зв. «военно-гражданские администрации» був створений структурний підрозділ відділ освіти Куп`янського району, завданнями якого було створення закладів освіти на території Куп`янського району Харківської області, підбір та призначення на посаду директорів закладів освіти, а також організаційна, матеріально-технічна, інформаційна підготовка новостворених закладів освіти до навчального процесу відповідно до стандартів РФ та надання відповідних консультацій та методично-рекомендаційних матеріалів їх керівникам.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що не пізніше червня 2022 року у громадянки України ОСОБА_5 , яка працювала на посаді директора «Куп`янського ліцею № 8» Куп`янської міської ради, виник протиправний умисел, спрямований на співпрацю з окупаційною адміністрацією РФ шляхом вчинення дій, спрямованих на впровадження стандартів освіти РФ у ліцеї, та з метою реалізації свого протиправного умислу остання вступила у злочинну змову з представниками окупаційної адміністрації РФ і надала добровільну згоду на зайняття посади директора «Купянского лицея №8 временной гражданской администрации Купянского района Харьковской области».
Після чого, не пізніше середини серпня 2022 року, більш точний час не встановлений, представниками окупаційної адміністрації РФ був створений заклад освіти, що мав назву « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який знаходився за адресою: АДРЕСА_2 на базі приміщень та матеріальних цінностей Комунального закладу «Куп`янський ліцей №8» Куп`янської міської ради.
Так, у липні 2022 року, ОСОБА_5 займаючи посаду директора « ІНФОРМАЦІЯ_3 », переслідуючи мету впровадження стандартів освіти РФ, та здійснюючи дії на їх впровадження, повідомила вчителям про встановлення та поступове впровадження у навчальному закладі стандартів освіти РФ з впровадженням освітнього процесу на російській мові, а також збирала списки вчителів, які згодні працювати під керівництвом окупаційної влади РФ.
Після цього ОСОБА_5 , виконуючи покладені на неї обов`язки, організувала роботу навчального закладу, залучивши до учбового процесу педагогічних працівників та учнів, впровадивши в « ІНФОРМАЦІЯ_3 » стандарти освіти РФ, шляхом здійснення перепідготовки вчителів освітніми спеціалістами РФ, використання в учбовому процесі навчально-методичних матеріалів та навчальних посібників РФ.
Зі змісту інформації, наданої оперативним підрозділом, вбачається, що ОСОБА_5 відсутня за місцем проживання, державний кордон України через діючі пункти пропуску не перетинала, після початку деокупації Куп`янського району Харківської області виїхала на територію держави-агресора Російської Федерації, внаслідок чоговручити повістки про виклик особи, з дотриманням вимог КПК України, останній не вбачається можливим.
02 грудня 2022 року постановою слідчого на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_5 оголошено у розшук.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме:
- протоколами допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;
- протоколами оглядів від 14.11.2022 та від 19.11.2022.
Слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки в матеріалах кримінального провадження є вагомі докази про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України. Вказаний ризик також підтверджується тим, що ОСОБА_5 не з`являлася на виклики до слідчого, прокурора, у тому числі тричі у статусі підозрюваної, та не повідомляла слідчого та прокурора про причини та неможливість прибуття на виклик, що свідчить про те, що підозрювана вже переховується від органу досудового розслідування, а також враховуючи спосіб вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України, а саме - вчинення умисно під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому.
Крім того, ОСОБА_5 може продовжити кримінальне правопорушення, в якому вона наразі підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення про, що свідчить поведінка підозрюваної, яка своїми діями публічно демонструвала підтримку прийняття рішення РФ від 24 лютого 2022 року щодо проведення на території суверенної держави України, так званої «спеціальної воєнної операції», підтримувала дії РФ, спрямовані на захоплення території України та встановлення окупаційної адміністрації. ОСОБА_5 , переховуючись на території РФ від органів досудового розслідування та суду, має можливість продовжити вчинення кримінальних правопорушень проти основ національної безпеки.
Враховуючи викладене та з метою забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення дій, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у органу досудового розслідування виникла необхідність звернутися до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваної.
Прокурор ОСОБА_2 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора та слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дійшов такого висновку.
02 грудня 2022 року слідчим 3 відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_3 винесено постанову про оголошення розшуку підозрюваної ОСОБА_5 .
Положеннями ч. 1 ст. 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.
Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою слідчого 3 відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_3 від 02 грудня 2022 року підозрювану ОСОБА_5 оголошено у розшук, оскільки під час досудового розслідування встановити місце знаходження останньої не вдалося.
Що стосується вирішення питання щодо необхідності обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваною ОСОБА_5 , слідчий суддя зазначає таке.
Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Підставою для звернення з даним клопотання стало те, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона наразі підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_5 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: даними протоколів допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 10 листопада 2022 року, даними протоколів огляду від 14 та 19 листопада 2022 року.
У судовому засіданні стороною обвинувачення підтверджені ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки встановлено, що остання протягом тривалого часу переховується від органів досудового розслідування та перебуває у державному розшуку, а також може продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на те, що ОСОБА_5 , на теперішній час перебуває на території РФ та має можливість продовжити вчинення злочинів проти основ національної безпеки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами
Так, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_5 , яка має зареєстроване місце мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , однак наразі там не мешкає, місцезнаходження останньої невідоме та не встановлено, наразі остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді виправних робіт на строк до двох років або арешт на строк до шести місяців, або позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років.
Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що обставини, визначені п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному кримінальному провадженні, обґрунтованість підозри, недостатність застосування менш суворого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам є обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані та доведені слідчим та прокурором, при цьому підтверджуються матеріалами справи.
Слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також відомості про особу підозрюваної в їх сукупності, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної вважає за необхідне застосувати до неї запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування стосовно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, однак, з огляду на встановлені обставини, зокрема, те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину у сфері основ національної безпеки України, за яке, за умови визнання її винуватою, передбачене покарання у виді виправних робіт на строк до двох років або арешт на строк до шести місяців, або позбавлення волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, що свідчить про високу суспільну небезпечність таких дій, умисно переховується від органу досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, щоб запобігти спробам вчинити дії, передбачені пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України.
Отже, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до неї запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.
Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.
Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, та наразі перебуває на території РФ, розмір застави слідчий суддя не визначає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 188, 189, 190, 193 КПК України, слідчий суддя
У порядку ч. 6 ст. 193 КПК України застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», без визначення застави.
Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання оголошеної у міжнародний розшук особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження звернутися до слідчого судді, суду для розгляду питання за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про застосування обраного їй запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.
Зобов`язати слідчого 3 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області ОСОБА_3 негайно повідомити близького родича підозрюваної ОСОБА_5 про тримання під вартою останньої.
Ухвала може бути оскаржена на безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною в той же строк, але з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1