Справа №463/2680/21
Провадження №1-кп/463/206/22
УХВАЛА
підготовчого судового засідання

02 грудня 2022 р. Личаківський районний суд м. Львова

в складі головуючого судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2

ОСОБА_3

з участю секретаря

судового засідання- ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5

представника потерпілої сторони- ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

обвинуваченого - ОСОБА_8

заставодавця - ОСОБА_9

представника заставодавця - ОСОБА_10

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000008 від 04.02.2019 року про обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.5 ст.191,ч.2 ст. 366,ч.1 ст.209 КК України, -

в с т а н о в и в:

Згідно направленого на адресу суду обвинувального акту, затвердженого заступником начальника відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_5 .ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст.191,ч.2 ст. 366,ч.1 ст.209 КК України.
В підготовчому судовому засіданні від захисника обвинуваченого поступило ряд скарг на постанови прокурора,а саме скарга на постанову прокурора ОСОБА_11 про об`єднання матеріалів досудових розслідувань. Дану скаргу мотивує тим, що прокурор не мав права об`єднувати матеріали досудового розслідування, оскільки не було особи, діяння якої підслідне ДБР і вже розслідується, як і не було можливості виділення, оскільки в той же день було повідомлено ОСОБА_8 підозру у вчинення самостійного кримінального правопорушення. Також поступила скарга на постанову прокурора про визначення підслідності у кримінальному провадженні № 0000008 від 04.02.2019 року, оскільки об`єднання проваджень відбулося незаконно, а інкриміновані статті КК України,а саме: ч.5 ст. 191,ч.2 ст. 366 КК України є підслідністю Національної поліції,а не ДБР, крім того вважає, що визначати підслідність має право тільки прокурор вищого рівня і за умови неефективності розслідування. Також підозра вручена була лише ОСОБА_8 ,а не двом і більше особам. Крім того поступила скарга на постанову прокурора про визначення підслідності у кримінальному провадженні № 000155 від 07.02.2020 року. Мотивує тим, що незалежно від змісту постанови стаття 191КК України з урахуванням суб`єкта кримінального правопорушення підслідна Національній поліції. Підстав для об`єднання на за ст. 217, ні за ч.10 ст.216 КПК не було. Крім того, від адвоката поступила скарга на постанову прокурора ОСОБА_12 про доручення іншому органу здійснення досудового розслідування. Дану скаргу мотивує тим, що прокурор ОСОБА_12 без встановлення у належний процесуальний спосіб неефективності досудового розслідування не мав права змінювати підслідність з поліції на ДБР. Вважає, що мала місце імітація процесуальних дій, і як наслідок безпідставність вказаного процесуального рішення. Також поступила від адвоката обвинуваченого скарга на постанову слідчого ОСОБА_13 про перекваліфікацію статті інкримінованого його підзахисному. Вважає, що слідчий не мав законного права здійснювати вказану перекваліфікацію, оскільки дані про перекваліфікацію не були внесені до ЄРДР, одна із статей на яку перекваліфіковано діяння, а саме 425 КК України не може бути застосована до ОСОБА_8 , оскільки він не міг проявити недбале ставлення до військової служби не будучи військовослужбовцем.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку свого захисника стосовно поданих ним скарг в повному обсязі.
Прокурор в судовому засіданні заперечив проти поданих скарг захисником обвинуваченого. Вважає, що оскаржувані стороною захисту постанови прокурів та слідчого були ухвалені у відповідно до норм КПК України та чинного законодавства України. Кожна постанова є законною та аргументованою і відомості які містяться у них відповідають вимогам законодавства.
Представник потерпілої сторони підтримав думку прокурора в повному обсязі просив відмовити у задоволенні скарг захисника ОСОБА_7 .
Дослідивши обставини справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що дані скарги не підлягають до задоволення на даній стадії процесу з наступних підстав.
Положеннями ч. 2 ст. 303 КПК України, на які посилається захисник при подачі до суду скарг щодо незаконних дій та рішень прокурора, визначено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора (ніж ті, що зазначені в частині 1 цієї статті) не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
Отже, положення ч. 2 ст. 303 КПК України не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-318 КПК України (зокрема, на це указує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
Відповідно до глави 27 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд зобов`язаний перевірити матеріали кримінального провадження, з`ясувати достатність фактичних і юридичних підстав для прийняття судових рішень, передбачених ч.3 ст. 314 КПК України, вирішити питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду.
При цьому завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду, тобто суд позбавлений можливості досліджувати докази кримінального провадження, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду.
Статтею 315 КПК України визначені ті питання, які вирішує суд з метою підготовки до судового розгляду. Зокрема: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду; 2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; 3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК України судове провадження - кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.
Вищий антикорупційний суд в ухвалі від 12 лютого 2020 року (справа № 757/23925/17) зазначив, що підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі наданого обвинувального акта. При цьому судом у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.
Оцінка судом під час підготовчого судового засідання законності проведених у ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень слідчого (детектива) чи прокурора виключно на підставі доказів, наданих стороною захисту, порушить засаду змагальності, згідно з якою сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів та інших доказів.
У зв`язку із цим, розгляд судом відповідних доводів сторони захисту, наведених у скаргах можливий лише на стадії судового розгляду, під час якого суд, за участю сторін, на підставі дослідження наданих доказів, здійснює розгляд кримінального провадження і ухвалює за наслідками цього судове рішення.
Судом встановлено, що скарги, подані захисником ОСОБА_7 , стосуються лише процесуальних дій та рішень прокурорами, слідчим, які були вчинені та прийняті ними в ході досудового розслідування зазначених вище кримінальних проваджень.
Зважаючи на викладене, суд не може виходити за межі предмету розгляду у підготовчому судовому засіданні, та фактично вдаватися до дослідження обставин кримінального провадження, відповідно розгляд скарг захисника ОСОБА_7 на процесуальні рішення прокурорів слідчого, підлягають розгляду в ході дослідження матеріалів кримінального провадження на стадії судового розгляду, з наданням сторонами кримінального провадження пояснень та доказів відповідно до принципів диспозитивності та змагальності сторін.
Відтак скарги, подані захисником обвинуваченого ОСОБА_8 у підготовчому судовому засіданні, суд вважає такими, що подані передчасно, та задоволенню не підлягають.
Захисником обвинуваченого ОСОБА_7 також подано клопотання про закриття кримінального провадження, оскільки як вважає захисник підозра,яка була складена і повідомлена його підзахисному не уповноваженою особою,оскільки усі статті ,які інкримінуються ОСОБА_8 підслідні Національній поліції і інших осіб ні в підозрі ні в матеріалах справи не має, а відтак вважає, що це є наслідком не притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_8 і закриття кримінального провадження.
Обвинувачений підтримав подане його захисником клопотання в повному обсязі та просив його задоволити.
Прокурор заперечив проти задоволення вказаного клопотання. Вважає, що підозра ОСОБА_8 була вручена законним шляхом та відповідно до вимог чинного законодавства,а вимоги захисника є надуманими та такими, що не відповідають дійсності.
Представник потерпілої сторони підтримав думку прокурора в повному обсязі та просив відмовити у задоволенні вказаного клопотання.
Дослідивши обставини справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що дане клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Статтею 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.
Положеннями п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК передбачено, що досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Частиною 1 ст. 219 КПК визначено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців.
Строк досудового розслідування може бути продовжений з підстав та у порядку, передбачених КПК України. Водночас, ч.5 ст.294 КПК України встановлено, що строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.
При цьому, відповідно до вимог ч. 1 ст. 290 КПК України досудове розслідування вважається завершеним після повідомлення стороні захисту про його завершення та відкриття матеріалів. Саме звернення до суду з обвинувальним актом, а не лише його складання, затвердження чи вручення стороні захисту, повинно бути вчинено в рамках строку досудового розслідування. Такий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 1 липня 2021 року у справі № 752/3218/20 (провадження № 51-2066 км 21).
Як вбачається з матеріалів вказаного кримінального провадження підозра ОСОБА_8 була вручена 07.02.2020 року.
Захисник в своєму клопотання зсилається на те, що підозра його підзахисному була вручена неуповноваженою особою, а відтак вважає, що така не вручена йому взагалі.
Частиною 1 ст. 24 КПК України, передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Стороною захисту під час досудового розслідування підозра не оскаржувалася, інших відомостей стороною захисту подано суду не було, а відтак якщо захисник мав би сумніви у необґрунтованості вказаної підозри чи вручення її не уповноваженою особою він мав право звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою.
Окрім цього, як уже зазначалося у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.
Оскільки захисник заявив клопотання про закриття провадження через закінчення строку досудового розслідування оскільки, на його думку, його довірителю підозра не була вручена уповноваженою особою, але на цій стадії суд не має можливості дослідити вчинені процесуальні дії та прийняті процесуальні рішення слідчим чи прокурором, оскільки не має всіх матеріалів кримінального провадження, а також не має права досліджувати докази, тому і дане клопотання, подане захисником обвинуваченого ОСОБА_8 , суд вважає такими, що задоволенню не підлягає на даній стадії процесу.
Захисником ОСОБА_7 також було подано клопотання про витребування доказів, а саме із західного офісу Державної аудиторської служби витребувати копії актів ревізії фінансово-господарської діяльності Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління за період після 31.01.2019 року до 31.12.2020 року .
Обвинувачений підтримав думку свого захисника в повному обсязі.
Прокурор заперечив проти задоволення вказаного клопотання вважає таке повністю безпідставним.
Представник потерпілої сторони погодився з думкою прокурора. Крім того зазначив, що на даний час йому не відомо чи проводилася ревізія фінансово-господарської діяльності Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління за період після 31.01.2019 року до 31.12.2020 року і чи присутні такі документи
У відповідності до ст.. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд дійсно вправі витребувати певні речі чи документи, однак зважаючи той факт, що на даній стаді суду не відомо чи проводилася ревізія фінансово-господарської діяльності Західного територіального квартирно-експлуатаційного управління за період після 31.01.2019 року до 31.12.2020 року і чи у вказаній установі є зазначені документи суд вважає, що таке клопотання подано передчасно, а тому не підлягає до задоволення на даній стадії процесу. Однак суд вважає за необхідне роз`яснити захиснику ОСОБА_7 його право подати аналогічне клопотання на стадії дослідження доказів у вказаному кримінальному провадженні.
Прокурором також було подано клопотання про звернення застави в дохід держави та накладення на обвинуваченого грошових стягнень. Дані клопотання прокурор мотивує тим, що обвинувачений порушив вимоги передбачені п.7 ст.42 КПК України, а саме кілька раз без поважних причин не прибув на судові засідання. Обвинувачений не прибув на судові засідання 28.04.2021 року, 07.06.2022 року, 21.10.2022 року без поважних причин ні суд ні інших учасників процесу про такі причини належним чином не повідомив. Відтак вважає, що на обвинуваченого слід накласти грошові стягнення за неявку у дані засідання,а заставу звернути в дохід держави.
Представник потерпілої сторони підтримав думку прокурора в повному обсязі.
Захисник та обвинувачений заперечили проти задоволення клопотання в повному обсязі вважають таке безпідставним, оскільки обвинувачений ОСОБА_8 28.04.2021 року електронною поштою повідомив суд, що його захисник не зможе з`явитися в судове засідання,оскільки перебуває у іншому судовому процесі в м. Києві, при цьому на той час діяли карантині обмеження в русі транспорту у зв`язку з епідемією COVID-19 по всій території України та просив суд у зв`язку з неявкою його захисника також не з`являтися в судове засідання. Крім того його захисник ОСОБА_7 перебував на стаціонарному лікування 07.06.2022 року, у зв`язку з чим не зміг з`явитися в Львів на судовий розгляд,а відтак обвинувачений також у зв`язку з введеням воєнного стану та постійні масовані обстріли території України та повітряні тривоги, розуміючи, що засідання буде відкладено у зв`язку з неявкою захисника не міг прибути в судове засідання. Також 21.10.2022 року по м.Києві та всій території України неодноразово спрацьовувала повітряна тривога, а відтак обвинувачений та захисник були позбавлені можливості приїхати до м. Львова. Просять відмовити у задоволенні поданих прокурором клопотань
Заставодавець ОСОБА_9 та його представник заперечили проти задоволення клопотання прокурора з підстав заявлених захисником обвинуваченого та самим обвинуваченим. Вважають подані клопотання прокурором безпідставні,а відомості викладені у них необґрунтованими.
Дослідивши обставини справи, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до висновку, що дані клопотання прокурора не підлягають до задоволення з наступних підстав.
Дійсно згідно вимогами ч.7 ст.42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора,слідчого судді,суду, а в разі неможливості прибути у призначений строк заздалегідь повідомити про це зазначених осіб, а також він зобов`язаний виконувати обов`язки покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Згідно ч.8,9.10 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого,прокурора,слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив причини своєї неявки або якщо порушив інші покладені на нього при застосування запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального Фонду Державного бюджету України й використовується у порядку встановленому законом для використання коштів судового збору.
У відповідності до ч.2 ст. 144 КПК України грошове стягнення накладається: під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням слідчого, прокурора чи за власною ініціативою, а під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.
Згідно ст. 146 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.
Враховуючи обставини справи та причини неявки в судові засідання обвинуваченого 28.04.2021 року, 07.06.2022 року, 21.10.2022 року, суд приходить до висновку, що такі були поважні зважаючи на обставини, які мали місце в країні у ці дні. Так, дійсно 28.04.2021 року електронною поштою обвинувачений ОСОБА_9 повідомив суд, що його захисник не зможе з`явитися в судове засідання,оскільки перебуває у іншому судовому процесі в м. Києві, при цьому на той час діяли карантині обмеження в русі транспорту у зв`язку з епідемією COVID-19 по всій території України. Крім того 07.06.2022 року його захисник ОСОБА_7 перебував на стаціонарному лікування у зв`язку з чим не зміг з`явитися в місто Львів на судовий розгляд, що підтверджується лікарською довідкою,яка міститься в матеріалах кримінального провадження а відтак обвинувачений також у зв`язку з введенням воєнного стану та постійні масовані обстріли території України та повітряні тривоги, розуміючи, що засідання буде відкладено у зв`язку з неявкою захисника не міг прибути в судове засідання. Також 21.10.2022 року по м. Києві та всій території України неодноразово оголошувалася повітряна тривога, що підтверджується доказами поданими захисником у вказаному судовому засіданні, а відтак обвинувачений та захисник були позбавлені можливості приїхати до м. Львова з міста Києва, адже між цими містами є суттєва відстань, що потребує багато часу та зусиль на добирання до місця призначення.
А тому суд вважає, що клопотання прокурора до задоволенню не підлягають.
Крім того, захисником обвинуваченого ОСОБА_8 ОСОБА_7 також в підготовчому судовому засіданні було заявлено клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з тих підстав, що він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України з наступних підстав: з даного обвинувального акту не вбачається об`єктивної сторони інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_8 діянь у внесенні неправдивих відомостей в акти виконаних робіт. Сторона захисту не знає правдивість яких саме відомостей в якому акті їй слід доводити здійснюючи свій захист.
Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку свого захисника в повному обсязі.
Прокурор також заперечив проти задоволення вказаного клопотання, вважає, що обвинувальний акт в повній мірі відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а твердження захисника ОСОБА_7 повністю надуманими та такими,які не підтверджені жодними належними даними.
Представник потерпілої сторони підтримав думку прокурора в повному обсязі.
Відповідно до п.5 ч.2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт, серед іншого, має містити такі відомості: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Сторона захисту покликається на те, що в обвинувальному з обвинувального акту не вбачається об`єктивної сторони інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_8 діянь у внесенні неправдивих відомостей в акти виконаних робіт. Не зрозуміло правдивість яких саме відомостей слід доводити стороні захисту у судовому засіданні.
Обвинувальний акт містить відомості щодо викладу фактичних обставин злочину, які сторона обвинувачення вважає встановленими, зазначена правова кваліфікація злочину та сформульовано обвинувачення.
Оцінка oб`єктивної сторони правопорушення та мотивів його вчинення ОСОБА_8 виходить за межі повноважень суду на стадії підготовчого провадження, оскільки предметом підготовчого засідання є лише перевірка відповідності обвинувального акту вимогам закону, а не обґрунтованість правової кваліфікації дій обвинуваченого, яка може та повинна перевірятися на стадії судового розгляду.
Крім того, суд вважає, що прокурор, відповідно до ст.338 КПК України, не позбавлений можливості на стадії судового розгляду змінити чи доповнити висунуте обвинувачення, з урахуванням даних, отриманих під час судового розгляду, а також уточнити фактичні обставини кримінального правопорушення, а відтак клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту прокурору задоволенню не підлягає.
За результатами проведення підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень передбачених пп.1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України. Так, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, в ході досудового розслідування та в підготовчому судовому засіданні угоди між сторонами не укладено, підстави, передбачені п.п 4-8 ч.1, ч.2 ст. 284 КПК України, для закриття провадження відсутні, кримінальне провадження підсудне Личаківському районному суду м. Львова. Даний факт підтвердив також і Верховний суд України у своїй ухвалі від 17 червня 2021 року. Відтак, відсутні перешкоди призначення судового розгляду.
Враховуючи наведене, з урахуванням думки учасників процесу щодо можливості призначення судового розгляду, їх позиції з питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду, суд приходить до висновку, що слід призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні, визначивши дату та місце його проведення, і склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
З огляду на викладене, керуючись ст. ст. 314-317, 372 КПК України, суд, -
у х в а л и в:
Відмовити у задоволенні скарг захисника ОСОБА_7 на постанови прокурорів у вказаному кримінальному провадженні за безпідставністю.
Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акту за безпідставністю.
Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження за безпідставністю.
Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про витребування доказів- за передчасністю. Роз`яснити захиснику ОСОБА_7 його право подати аналогічне клопотання на стадії дослідження доказів у вказаному кримінальному провадженні.
Відмовити у задоволенні клопотань прокурора ОСОБА_5 про накладення на обвинуваченого ОСОБА_8 грошового стягнення за безпідставністю.
Відмовити у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_5 про звернення застави в дохід держави за безпідставністю.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні про кримінальне правопорушення передбачене ч.5 ст.191,ч.2 ст. 366,ч.1 ст.209 КК України відносно ОСОБА_8 у відкритому судовому засіданні на 05 грудня 2022 року о 16-10 год. в приміщенні Личаківського районного суду м. Львова.

Проводити судовий розгляд кримінального провадження суддями колегіально.
Визначити склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, та підлягають виклику в судове засідання: прокурор, обвинувачений, захисник, представник потерпілої сторони, свідки.
Повний текст ухвали оголошено 02 грудня 2022 року о 10-00 год.

Суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3