У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР за № 0000072 від 18.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229 КК України, за підозрою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Старший детектив Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР за № 0000072 від 18.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229 КК України, за підозрою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна.

У клопотанні вказано на те, що відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000072 від 18.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229 КК України, за підозрою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

Як вказано у клопотанні, досудовим розслідуванням зокрема встановлено, що ОСОБА_5 , не будучи зареєстрованою фізичною особою-підприємцем та здійснюючи незаконну торгівельну діяльність з роздрібної та гуртової торгівлі товарами, в тому числі через мережу Інтернет на сайті «Olx.ua», маючи на меті систематичне отримання незаконних доходів, спільно із своїм сином ОСОБА_3 та його дружиною ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше лютого 2021 року, розробили протиправний спосіб отримання прибутку за рахунок незаконного використання знаків для товарів торгівельної марки «Lavazza», право власності на які належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», шляхом придбання та реалізації товарів з нанесеними на них підробленими знаками для товарів вищенаведеної торгової марки.

Так, детектив зазначає, що з метою незаконного збагачення ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , всупереч ст. ст. 16, 20, 21 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» та ст.ст. 5, 21 Закону України «Про захист прав споживачів», здійснюючи діяльність з роздрібної та гуртової торгівлі кавової продукції, а отже маючи навики відрізнити оригінал товару від підробки та володіючи відомостями про справжні ринкові ціни на оригінальні товари від виробника, переслідуючи умисел, спрямований на протиправне збагачення, шляхом незаконного використання знаків для товарів та послуг, а саме торгівельної марки «Lavazza», право власності на які належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», що полягає в незаконному нанесенні на кавовій продукції маркування торговим знаком компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах та часі, придбали кавову продукцію у різному вигляді та упакуваннях невідомого походження з нанесеними на упакуваннях словесними та зображувальними позначеннями торгівельної марки «Lavazza», які для наступного пропонування до продажу невизначеному колу бажаючих осіб, зберігали у приміщенні, що за адресою: АДРЕСА_1 , щодо якого здійснювали правомочності з права користування на підставі відповідного договору оренди.

Досягнення єдиного, бажаного для всіх співучасників злочинного результату було обумовлене зазначеними конкретними протиправними діями кожного учасника попередньої змови, а саме: ОСОБА_3 відповідав за придбання та зберігання такого товару із зазначеним нанесенням торгівельної марки без згоди власника свідоцтва, з метою пропонування для продажу, зберігання та пересилання товарів, відповідно до здійснених замовлень, в тому числі через мережу Інтернет на сайті «Olx.ua», які опрацьовувалися ним його дружиною ОСОБА_4 та матір`ю ОСОБА_5 , тобто вони виконували покладені на них наступні обов`язки: пропонували та продавали товари, в тому числі через мережу Інтернет, а також здійснювали роздрібну та невелику гуртову торгівлю кавовою продукцією в торгівельних павільйонах на ринку «ГІД» в м. Мукачево.

Так, у період з лютого 2021 року по 31 серпня 2022 року, всупереч Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» та Закону України «Про захист прав споживачів», достовірно знаючи, що торгова марка « ІНФОРМАЦІЯ_1 », як у словесному, так і зображувальному позначенні, відповідно до вимог міжнародних договорів та Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів та послуг», знаходяться під правовою охороною на території України, і реалізація фальсифікованої продукції та продукції з незаконно нанесеними на ній позначеннями вказаної торгової марки є протиправною та передбачає відповідальність, встановлену законом, переслідуючи кінцеву мету незаконного збагачення, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 , на сайті «Olx.ua» розмістили оголошення про гуртовий продаж кави торгової марки «Lavazza», право власності на яку належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A». При цьому, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вказаних оголошеннях вказали свої номери мобільних телефонів: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 відповідно, та здійснювали комунікацію із замовниками, вводячи в оману потенційних покупців в оригінальності товарів, що реалізуються через зазначене оголошення.

Також, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність своїх злочинних дій, спільно із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах та часі облаштували торгівельні павільйони № 2548 та № 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», де в подальшому ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , здійснювали роздрібний та невеликий гуртовий продаж фальсифікованої продукції торгової марки Lavazza.

Разом з тим, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 за попередньою змовою із ОСОБА_3 , реалізовуючи свою мету, направлену на протиправне збагачення, шляхом реалізації фальсифікованої продукції, 13.10.2021, діючи умисно, незаконно використовуючи знаки для товарів та послуг «Lavazza», не маючи при цьому дистрибуційного договору та дозволу (ліцензії) на використання торговельної марки з компанією «Luigi Lavazza S.p.A» щодо прав на належну їй торговельну марку, в торгівельних павільйонах № 2548 та № 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», реалізували ОСОБА_7 (якого будо залучено до проведення негласної слідчої (розшукової) дії контролю за вчиненням злочину) кавову продукцію з нанесеними позначеннями «Lavazza», право власності на які належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A.».

Таким чином, 13.10.2021 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , переслідуючи спільну злочинну мету збагачення, з корисливих мотивів, достовірно знаючи, що кавова продукція з нанесеним маркуванням «Lavazza», яка розміщена для продажу в торгівельних павільйонах № 2548 та 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», право власності на яку належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A», фальсифікована, маючи умисел на незаконне використання знаків для товарів та послуг, не отримавши у встановленому законом порядку дозволу на використання знаку для товарів та послуг, в порушення вимог ст.ст. 16, 20 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», діючи за попередньою змовою із ОСОБА_3 , реалізували ОСОБА_7 14 упаковок кавової продукції, а саме: 2 упаковки сіро-червоного кольору з написами на них Lavazza «Qualita ROSSA» ємкістю 1000 грам, 4 упаковки золотистого кольору з написами на них Lavazza «Qualita ORO» ємкістю 1000 грам, 6 упаковок синього кольору з написом на них Lavazza «espresso Crema e Aroma» ємкістю 1000 грам, 2 упаковки синього кольору з написами на них Lavazza «Super crema» ємкістю 1000 грам, загальною вартістю 1900 гривень.

Згідно листа представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A» ОСОБА_8 №16517/1 від 16.11.2021 та Афідевіту компанії «Luigi Lavazza S.p.A» від 05.06.2022, вся вищевказана кавова продукція, придбана ОСОБА_7 під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки, є фальсифікованою.

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на придбаній 13.10.2021 в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки, фальсифікованій продукції Lavazza становить 8176,84 гривень (без ПДВ).

Разом з цим, ОСОБА_3 за попередньою змовою із ОСОБА_5 та ОСОБА_4 усвідомлюючи протиправність своїх злочинних дій, реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на протиправне отримання доходу за рахунок незаконного використанням знаків для кавової продукції «Lavazza», шляхом роздрібного та гуртового продажу кавової продукції, в тому числі через мережу Інтернет на внутрішній ринок України фальсифікованих товарів маркованих торговим знаком наведеного вище торгового бренду, достовірно знаючи, що їм не надано Компанією - правовласником повноважень по здійсненню будь-яких правочинів з продукцією зазначених торгових марок, в порушення вимог Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», зберігав до 31.08.2022 (моменту виявлення та вилучення працівниками поліції) у складському приміщенні, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , фальсифіковану продукцію з незаконно нанесеними знаками для товарів та послуг компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», для подальшого її випуску у вільний обіг на територію України, а саме 5089 (п`ять тисяч вісімдесят дев`ять) упаковок кави Lavazza в асортименті, зокрема: упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», золотистого кольору, «QUALITA ORO», в загальній кількості 627 (шістсот двадцять сім) упаковок, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», світло-коричневого кольору, «CREMA E AROMA», в загальній кількості 627 (шістсот двадцять сім) упаковок, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», червоно-сірого кольору, «QUALITA ROSSA», в загальній кількості 269 (двісті шістдесят дев`ять) упаковок, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», червоно-сірого кольору, «GOLD SELECTION», в загальній кількості 598 (п`ятсот дев`яносто вісім) упаковок, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», бронзового кольору, «TIERRA SELECTION», в загальній кількості 1122 (одна тисяча сто двадцять дві) упаковки, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», синього кольору, «SUPER CREMA», в загальній кількості 882 (вісімсот вісімдесят дві) упаковки, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», помаранчевого кольору, «CREMA E GUSTO», в загальній кількості 863 (вісімсот шістдесят три) упаковки, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», синього кольору, «CREMA E AROMA», в загальній кількості 8 (вісім) упаковок, упакування з кавою в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA», синього-червоного кольору, «TOR CLASS», в загальній кількості 93 (дев`яносто три) упакування.

Згідно листа представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A» ОСОБА_8 №16565 від 14.12.2022 та Афідевіту компанії «Luigi Lavazza S.p.A» від 12.12.2022, вся вищевказана кавова продукція, вилучена 31.08.2022 у складському приміщенні, що розташоване за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Свалявська, 10, є фальсифікованою.

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на виявленій та вилученій 31.08.2022 у складському приміщенні, що розташоване за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Свалявська, 10, фальсифікованій продукції Lavazza, становить 3 434 717,51 гривень (без ПДВ).

Окрім цього, ОСОБА_5 спільно із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на протиправне отримання доходу за рахунок незаконного використання знаків для кавової продукції «Lavazza» шляхом роздрібного та невеликого гуртового продажу в торгівельних павільйонах № 2548 та 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», фальсифікованих товарів маркованих торговим знаком наведеного вище торгового бренду до 31.08.2022 (моменту виявлення та вилучення працівниками поліції) у торгівельних павільйонах №2548 та 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», зберігали фальсифіковану продукцію з незаконно нанесеними знаками для товарів та послуг компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», для подальшого її випуску у вільний обіг на територію України, а саме 52 упаковки кави Lavazza в асортименті, зокрема: 14 (чотирнадцять) упаковок (пачок), золотистого кольору, з кавою в зернах, вагою по 1 кг кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA ORO», 11 (одинадцять) упаковок (пачок), з кавою в зернах, вагою по 1 кг кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA CREMA E AROMA», 2 (дві) упаковки (пачки) кави в зернах, вагою по 1 кг кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA SUPER CREMA», 1 (одну) упаковку (пачку) кави в зернах, вагою 1 кг, торгової марки «LAVAZZA CREMA AROMA», 2 (дві) упаковки (пачки) кави в зернах, вагою по 1 кг кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA ITIEKA SELECTION», 14 (тринадцять) упаковок (пачок), з кавою в зернах, вагою по 1 кг кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA ROSA», 8 (вісім) упаковок (пачок), з кавою в зернах, вагою по 250 гр. кожна упаковка, торгової марки «LAVAZZA CREMA E GUSTO».

Згідно листа представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A» ОСОБА_8 №16565 від 14.12.2022 та Афідевіту компанії «Luigi Lavazza S.p.A» від 12.12.2022, вся вищевказана кавова продукція, вилучена 31.08.2022 в ході обшуку у торгівельних павільйонах № 2548 та № 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», є фальсифікованою.

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на виявленій та вилученій 31.08.2022 у торгівельних павільйонах № 2548 та 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», фальсифікованій продукції Lavazza, становить 32 424, 79 гривень (без ПДВ).

Детектив зазначає, що таким чином, внаслідок вчинення протиправних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що виразились у незаконному використанні знаків для товару Lavazza, які є схожими та тотожними із зареєстрованими торговельним марками за міжнародною реєстрацією № 317174, права на які належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», завдано матеріальної шкоди компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» на загальну суму 3 475 319,14 гривень, яка у тисячу і більше разів перевищує неоподаткованих мінімумів доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, тобто в особливо великому розмірі.

Як вказано у клопотанні, 28.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

При цьому детектив зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у інкримінованому їй кримінальному правопорушенні, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами обшуків, листами представників компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», висновками судових експертиз інтелектуальної власності, судових економічних експертиз об`єктів інтелектуальної власності, протоколами огляду Інтернет ресурсів, показами свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.

При обґрунтуванні клопотання детектив посилається на положення ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України.

Як вказано у клопотанні, 22.03.2023 до органу досудового розслідування, для доручення до матеріалів кримінального провадження, надійшла позовна заява представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» до підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином в порядку ч. 1 ст. 128 КПК України. Разом з тим до органу досудового розслідування надійшло клопотання представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» щодо звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з метою забезпечення вказаного цивільного позову та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

При цьому детектив зазначає, що в ході досудового розслідування згідно інформації сервісного центру МВС встановлено, що підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 313 CDI», VIN: НОМЕР_3 , з державним номерним знаком НОМЕР_4 , транспортний засіб марки «Volkswagen» моделі «Crafter», VIN: НОМЕР_5 , з державним номерним знаком НОМЕР_6 , транспортний засіб марки «Volkswagen» моделі «LT 35», VIN: НОМЕР_7 , з державним номерним знаком НОМЕР_8 , транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 213 CDI», VIN: НОМЕР_9 , з державним номерним знаком НОМЕР_10 .

Також, у клопотанні вказано і на те, що в ході досудового розслідування згідно інформації сервісного центру МВС встановлено, що підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , належить транспортний засіб марки «Volkswagen» моделі «Passat», VIN: НОМЕР_11 , з державним номерним знаком НОМЕР_12 .

Окрім того, згідно клопотання, в ході досудового розслідування згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та інших Реєстрів встановлено, що підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , належить домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , земельна ділянка за кадастровим номером :03:000:0100 площею 0.7444 га, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0097 площею 0.15 га, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0087 площею 0.15 га, розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

Детектив зазначає, що на підставі вищевикладеного, та з метою запобігання вчинення будь-яких дій спрямованих на відчуження майна та з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

На переконання детектива, незастосування такого виду забезпечення кримінального провадження як арешт на вказане вище майно негативно вплине на кримінальне провадження, унеможливить відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, а також може призвести до відчуження підозрюваними вказаного майна або розпорядження ним у інший спосіб, що сприятиме уникненню осіб, винних у вчиненні кримінального правопорушення, від передбаченої законом кримінальної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 131-132, 170-172 КПК України, детектив просить слідчого суддю: акласти арешт із забороною відчуження та розпорядження на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 ; земельну ділянку за кадастровим номером :03:000:0100 площею 0.7444 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку за кадастровим номером :01:001:0097 площею 0.15 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку за кадастровим номером :01:001:0087 площею 0.15 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_4 . Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, прошу розглядати клопотання без повідомлення підозрюваних та їх захисників.

Слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що відповідно од ч.ч.1,2 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Разом із тим, детективом не доведеного що розгляд клопотання необхідно проводити без участі підозрюваної, її захисника, зокрема що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна. Натомість слідчий суддя вважає, що з метою забезпечення прав власника майна, підозрювану необхідно повідомити про дату та час розгляду клопотання.

Детектив та прокурор в судове засідання з розгляду клопотання не з`явилися, повідомлені належним чином про дату та час розгляду клопотання. Разом із тим від старшого детектива надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує.

Власник майна та її захисник належним чином були повідомлені про дату та час розгляду клопотання, про те у судове засідання не з`явилися. Про відкладення розгляду клопотання не клопотали, про причини неможливості прибути на розгляд клопотання не повідомляли.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Слідчим суддею встановлено, що відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000072 від 18.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229 КК України, за підозрою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на придбаній 13.10.2021 в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі контрольованої закупки, фальсифікованій продукції Lavazza становить 8176,84 гривень (без ПДВ).

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на виявленій та вилученій 31.08.2022 у складському приміщенні, що розташоване за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Свалявська, 10, фальсифікованій продукції Lavazza, становить 3 434 717,51 гривень (без ПДВ).

Відповідно до висновку експерта сума завданих збитків компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», внаслідок використання торговельної марки Lavazza за міжнародною реєстрацією № 317174 на виявленій та вилученій 31.08.2022 у торгівельних павільйонах № 2548 та 2549 за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Томаша Масарика, 15, ринок «ГІД», фальсифікованій продукції Lavazza, становить 32 424, 79 гривень (без ПДВ).

Таким чином, внаслідок вчинення протиправних дій ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що виразились у незаконному використанні знаків для товару Lavazza, які є схожими та тотожними із зареєстрованими торговельним марками за міжнародною реєстрацією № 317174, права на які належать компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», завдано матеріальної шкоди компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» на загальну суму 3 475 319,14 гривень, яка у тисячу і більше разів перевищує неоподаткованих мінімумів доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, тобто в особливо великому розмірі.

28.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у інкримінованому їй кримінальному правопорушенні, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема протоколами за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами обшуків, листами представників компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», висновками судових експертиз інтелектуальної власності, судових економічних експертиз об`єктів інтелектуальної власності, протоколами огляду Інтернет ресурсів, показами свідків, іншими матеріалами кримінального провадження.

В розумінні Кримінального процесуального кодексу України "обґрунтована підозра" включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу чи його продовження.

Разом з тим, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. А тому, вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри у даному кримінальному провадженні, колегія суддів також бере до уваги практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) згідно якої, стандарт доказування "обґрунтована підозра" вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (рішення "Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства", "Лабіта проти Італії", "Мюррей проти Сполученого Королівства", "Ільгар Маммадов проти Азейбарджану", "Нечипорук і Йонкало проти України").

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

22.03.2023 до органу досудового розслідування, для доручення до матеріалів кримінального провадження, надійшла позовна заява представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» до підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином в порядку ч. 1 ст. 128 КПК України.

21.03.2023 до органу досудового розслідування надійшло клопотання представника компанії «Luigi Lavazza S.p.A.» щодо звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з метою забезпечення вказаного цивільного позову та відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Згідно наявних у матеріалах клопотання витягів інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та інших Реєстрів встановлено, що підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , належить домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , земельна ділянка за кадастровим номером :03:000:0100 площею 0.7444 га, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0097 площею 0.15 га, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , земельна ділянка за кадастровим номером :01:001:0087 площею 0.15 га, розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п.7 ч.2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є: арешт майна;

Відповідно до ч.3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно ч. 5 вказаної норми, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.4 ч.2 вказаної норми, арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.ч.6, 8 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна…

З аналізу процесуальних норм закону вбачається, що в клопотанні про арешт майна повинно бути доведено завдання арешту майна, а саме те, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Доведеною повинна бути і мета щодо такого майна, передбачена ч. 2 ст.170 КПК України, зокрема: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Слідчий суддя вважає за необхідне констатувати, що на виконання приписів процесуального законодавства, до матеріалів клопотання додано докази, які підтверджують розмір заподіяних злочином збитків, зокрема висновками за результатами проведених у рамках вказаного кримінального правопорушення судових економічних експертиз.

Окрім того, детективом вказано на наявність обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст. 229 КК України. Разом із тим, в результаті вчинення кримінального правопорушення, потерпілому було завдана матеріальна шкода у вказаному розмірі.

При цьому детективом до матеріалів клопотання долучено цивільний позов про відшкодування шкоди завданої злочином в порядку ч.1 ст. 128 КПК України.

Слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що розглядаючи клопотання про арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий суддя не встановлює остаточний розмір шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів врахувати заявлений стороною обвинувачення можливий розмір шкоди та перевірити співмірність ціни позову розміру шкоди, завданої внаслідок вчинення злочину.

На переконання слідчого судді, стороною обвинувачення доведено наявність правових підстав для накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 , необхідність накладення якого обґрунтовано та обумовлена потребою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) та запобігання можливості його відчуження чи передання на користь третіх осіб з метою приховування, що виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що арешт на рухоме майно ОСОБА_4 , з тих підстав, що заявлена детективом мета - забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), може бути досягнута через застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

В ході розгляду клопотання детектива слідчим суддею було з`ясовано всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту та перевірено співрозмірність втручання у права власника майна з потребами кримінального провадження.

Водночас, слідчий суддя вважає, що матеріали, додані до клопотання детектива, свідчать про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, яке може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення кримінального провадження, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

При цьому слідчий суддя вважає, що наявність у матеріалах провадження цивільного позову про стягнення солідарно з цивільних відповідачів, в тому числі підозрюваної ОСОБА_5 , на користь потерпілого компанії «Luigi Lavazza S.p.A.», матеріальної шкоди в розмірі 3 475 317,48 грн., підтверджує існування потреби у такому заході забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Окрім того, матеріалами клопотання встановлено, що власником майна на яке детектив просить накласти арешт є підозрювана ОСОБА_5 .

Таким чином на переконання слідчого судді, додані до клопотання детектива матеріали свідчать про наявність правових підстав для накладення арешту, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) для запобігання можливості його відчуження чи передання на користь третіх осіб з метою приховування. Стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на майно ОСОБА_5 , а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Відповідно до п.п.1,3,5 ч.2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження: наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В даному випадку на переконання слідчого судді, матеріалами клопотання надано в достатній мірі доказів, що свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 229 КК України, та що з метою запобігання вчинення будь-яких дій спрямованих на відчуження майна та з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення на даний час існує об`єктивна необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваного.

Виходячи із вказаного, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для підозрюваного, слідчий приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобовязує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

З огляду на положення ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст.2 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна, для його власника та враховуючи потреби досудового розслідування щодо втручання у права та інтереси власників майна на даному етапі кримінального провадження, слідчий суддя вважає вірним застосовувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб, та вважає, що заборона розпорядження (відчуження) вказаним нерухомим майном забезпечить його збереження та не призведе до приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження останніх, без позбавлення права користування та володіння ними.

Крім того, власники або володільці майна мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту одразу ж після зникнення підстав для застосування арешту.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховує можливість його конфіскації, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає до задоволення, а саме щодо заборони відчуження та розпорядження на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , нерухоме майно, без заборони власників або володільців майна права користування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні відомості щодо якого внесено до ЄРДР за № 0000072 від 18.02.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 229 КК України, за підозрою ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 229 КК України, погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадженні прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 ; земельну ділянку за кадастровим номером :03:000:0100 площею 0.7444 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку за кадастровим номером :01:001:0097 площею 0.15 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ; земельну ділянку за кадастровим номером :01:001:0087 площею 0.15 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_4 , із забороною відчуження та розпорядження, без заборони власників або володільців майна права користування та володіння ним, до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та фізичним особам, щодо майна яких вирішувалось питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1