Справа № 953/1217/23
н/п 1-кс/953/1360/23
"15" березня 2023 р. . Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених Головного Управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 10.02.2023 року, -
17.02.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшла вищевказана скарга, у якій скаржник просить: зобов`язати посадових осіб Головного Управління Національної поліції в Харківській області на підставі заяви ОСОБА_3 від 10.02.2023 року про кримінальне правопорушення внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.
В обґрунтування скарги зазначено, що 10.02.2023 заявник, звернувся до Головного Управління Національної поліції в Харківській області та із заявою про вчинення злочину, в якій заявник повідомив, щодо вчинення ОСОБА_4 несплати аліментів за рішенням суду від 09.12.2021, проте відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено та розслідування за заявою ОСОБА_3 не здійснюється.
Заявник, в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від заявника до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності заявника, в якій вимоги скарги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити.
Уповноважена особа Головного Управління Національної поліції в Харківській області у судове засідання не з`явилася, відомостей щодо внесення заяви ОСОБА_5 .ІЮ від 10.02.2023 до суду не надано.
Згідно з вимогами частини 3 статті 306 КПК України неявка слідчого та прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду скарги по суті.
Вивчивши доводи поданої скарги та надані докази у їх сукупності, слідчий суддя приходить до таких висновків.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, у порядку, передбаченому КПК України (п.18 ч.1 ст.3 КПК України). У межах судового контролю слідчий суддя здійснює розгляд скарг на бездіяльність слідчого та прокурора, відповідно до ст. 303 КПК України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Для висновку про бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.
У п.36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року в справі №818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Вирішуючи питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР слідчий суддя надає оцінку змісту заяви.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч.5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
При цьому, виходячи зі змісту ст.214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 КПК України, заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.
Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо у заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать про ознаки того чи іншого злочину, наявні підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, за якими приймаються передбачені законом процесуальні рішення.
Таким чином, обов`язковою умовою початку досудового розслідування є наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до приписів закону реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення (злочин).
Згідно поданої до суду скарги вбачається, що станом на теперішній час щодо сплати аліментів на користь ОСОБА_3 перебуває виконавче провадження та мається заборгованість щодо сплати аліментів з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_3 , що свідчить про наявні цивільно-правові відносини з приводу виконання рішення суду.
Слідчий суддя звертає увагу на те, що до скарги надано лише заяву про вчинення злочину, яка подана електронною поштою, копія паспорту, копія свідоцтва про народження дитини, копія рішення про стягнення аліментів від 09.12.2021 року, копія виконавчого листа, виданого 10.01.2022 року, розрахунок державного виконавця про наявність заборгованості, і інших об`єктивних даних, які дійсно можуть свідчать про ознаки злочину, передбаченого ст. 164 КК України щодо умисного ухилення від сплати аліментів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) не надано.
Відсутність даних обставин перешкоджає слідчому суддю в повній мірі дослідити всі надані документи до заяви та вирішити питання про наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та задоволення скарги, як це передбачено вимогами ст. 303 КПК України.
Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 року №9-49/0/4-17 «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» передбачає, що найбільш складним і неоднозначним питанням, яке характеризує стан судової практики розгляду аналізованої категорії скарг, є правова оцінка заяви чи повідомлення на предмет обґрунтованості викладених у них відомостей, що свідчать саме про кримінальне правопорушення. У слідчій і в судовій практиці щодо цього питання є щонайменше два підходи. Згідно з першим передбачається так зване автоматичне внесення відомостей про кримінальне правопорушення, якщо такі повідомлення на предмет того, що викладені відомості дають підстави констатувати певні ознаки складу злочину. У свою чергу, другий підхід не передбачає автоматичного внесення відомостей, викладених у будь-яких заявах чи повідомленнях вносяться лише визначені як такі, що на думку суб`єкта, який їх вносить, дійсно можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Реалізація другого підходу, крім іншого, допускає розгляд заяв, які не містять таких відомостей, у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян».
В положенні принципу публічності, закріпленого у ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Таким чином, у скарзі відсутні, передбачені ч.5 ст.214 КПК України відомості та фактичні обставини, які могли б свідчити про наявність ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 164 КК України, у діях зазначених осіб у заяві.
Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13.05.1980 р.), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.
Відповідно до ч. 5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Заявник у скарзі посилається на положення статті 214 КПК України, в якій зазначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Мова йде саме про прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, а внесення відомостей до реєстру є вже іншою дією, про що вказано у частині п`ятій вказаної статті.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 2, п. 10 ч. 1 ст. 3, ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань є виявлення діяння, яке містить ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу кримінального правопорушення, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.
Натомість, заява ОСОБА_3 , яка надана до слідчого судді зі скаргою не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених у її заяві про вчинення фізичними особами саме кримінального правопорушення, передбаченого ст.164 КК України.
Для вирішення питання про бездіяльність уповноважених осіб, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя оцінює доводи скарги та зміст заяви, з якою безпосередньо зверталась ОСОБА_3 .
Саме зміст заяви є визначальним у даному випадку, адже виключно цьому документу надавалась оцінка прокурором, і тому правомірність рішень, прийнятих за результатами розгляду заяви оцінюється безпосередньо після дослідження аналогічного документа слідчим суддею.
Слідчий суддя не є суб`єктом прийняття рішення про внесення відомостей до ЄРДР, він не досліджує додаткові докази, факти, і не відшукує їх за власною ініціативою. Слідчий суддя оцінює виключно дії, рішення чи бездіяльність прокурора у результаті розгляду заяви, і дослідивши її зміст може зробити висновок про правомірність процесуальних рішень прокуратури.
Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.
Натомість, заява ОСОБА_3 не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що б надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в його повідомленні про злочин за ст. 164 КК України.
Враховуючи вищевикладене, а також положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України скарга за обставин, викладених в ній, задоволенню не підлягає.
Керуючись вимогами ст.ст. 303 - 307, 309, 369 - 372, 376 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених Головного Управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 10.02.2023 року залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя - ОСОБА_1