справа № 753/5034/23
провадження № 1-кс/753/1121/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" березня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001613 від 12.06.2022 року за ознаками злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 2051 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Чернова, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 2051 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 2051 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про якевнесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001613 від 12.06.2022 року за ознаками злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 2051 КК України, посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваною від органу досудового розслідування та/або суду, незаконий вплив на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, які не зменшились порівняно із застосованими слідчим суддею запобіжним заходом. Вважаючи, що усвідомлення невідворотності реального покарання, а також тяжкості покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 12 років з конфіскацією майна, відсутності сталості соціальних зв"язків, може спонукати такого підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Потерпілі, свідки, інші підозрювані судом не допитані, надають покази, які у своїй сукупності, підтверджують вину підозрюваної у вчиненні злочинів, тому з метою уникнення відповідальності або її пом`якшення, він може здійснюватися незаконний вплив на них.

Вказує, що 26.12.2022 року слідчим суддею обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 01.01.2023 року, який вподальшому продовжено спочатку до 26.02.2023 року, а потім до 01.04.2023 року, тобто у межах строку досудового розслідування, й із урахуванням того, що 17.03.2023 року у вказаному кримінальному провадженні такий підозрюваний повідомлений про завершення досудового розслідування, та відповідно до вимог ст.ст. 283, 290 КПК України йому надано право доступу до матеріалів досудового розслідування, у відповідності до ч.4 ст. 176, ч.6 ст. 199 КПК України просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на два місяці, адже 01.04.2023 року спливає обраний відносно нього запобіжний захід, однак закінчити досудове розслідування до вказаного строку не можливо у зв`язку з особливою складністю кримінального провадження, необхідністю ознайомлення зі значною кількістю зібраних в ході досудового слідства матеріалами, що є підставою для застосування положення ч.4 ст. 176, ч.6 ст. 199 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання, вважаючи мету і підстави продовження застосованого запобіжного заходу у виглядідомашнього арешту у нічний час доби строком на два місяці у відповідності до ч.4 ст. 176, ч.6 ст. 199 КПК України обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на його продовження, посилаючись на ризики, визначені п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які не зменшились порівняно із застосованим слідчим суддею запобіжним заходом.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання для продовження застосуваного домашнього арешту у нічний час доби, зважаючи на належну процесуальну поведінку підозрюваного, те, що він раніше не судимий, та просив застосувати до такого підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний підтримав доводи та аргументи свого захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання. Зазначив, що матиме належну процесуальну поведінку, з`являтиметься до слідчого, прокурора за першою вимогою, вважаючи, що підстав для продовження дії застосуваного запобіжного заходу - домашнього арешту у нічний час доби немає. Повідомив, що наразі не працевлаштований.

Вивчивши клопотання прокурора та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.4 ст. 176, ч. 6 ст. 199 КПК України, думку підозрюваного його захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, обставини, зазначені у ч.4 ст. 176, ч.1 ст. 177, ч. 6 ст. 199 КПК України, у їх сукупності з наданим до клопотання повідомленням ОСОБА_5 від 13.03.2023 року про зміну раніше повідлмленої підозри за ч.2 ст. 2051 КК України, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора, й у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання, відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження відомості про якевнесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001613 від 12.06.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 2051 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст. 2051 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні таким підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 2051 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту потерпілих, протоколами допитів свідків, протоколом затримання, протоколом проведення негласних слідчих розшукових дій, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину, вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Описана у клопотанні фабула злочину у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до такого клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 2051 КК України в діях членів злочинної організації, й ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 2051 КК України в діях підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, з метою забезпечення стабільного функціонування злочинної діяльності злочинної організації між всіма її учасниками були визначені конкретні функції.

При цьому, ОСОБА_5 підозрюється у внесенні в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації фізичної особи-підприємця, завідомо неправдивих відомостей, а також умисне подання для проведення такої реєстрації документів, які містять завідомо неправдиві відомості, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.205-1 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують такого підозрюваного із обумовленим кримінальним правопорушенням.

Відповідно, дослідженими в судовому засіданні доказами обґрунтовано можливу причетність ОСОБА_5 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для продовження застосування до нього заходів забезпечення кримінального провадження на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

Слід враховувати, що 17.03.2023 року у вказаному кримінальному провадженні такий підозрюваний повідомлений про завершення досудового розслідування, й відповідно до вимог ст.ст. 283, 290 КПК України йому надано право доступу до матеріалів досудового розслідування, а у відповідності до ч.4 ст. 176, ч.6 ст. 199 КПК України передбачене право продовження строку запобіжного заходу, адже 01.04.2023 року спливає обраний відносно нього запобіжний захід, однак закінчити досудове розслідування до вказаного строку органом досудового розслідування не виявляється можливим у зв`язку з особливою складністю кримінального провадження, необхідністю ознайомлення зі значною кількістю зібраних в ході досудового слідства матеріалів, які налічують 36 томів письмових доказів, що містять відео - файли та речові докази, й не надання доступу до яких, буде підставою для визнання їх недопустимими та негативно вплине на результати та порядок судового розгляду. Окрім цього, в кримінальному провадженні 16 підозрюваних, й направлення обвинувального акту до суду без проведення процедури ознайомлення з матеріалами кримінального провадження матиме наслідком визнання всіх доказів недопустимими, що вказує на необхідність часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження підозрюваних, захисників та потерпілих, кількість яких становить 65 осіб, тобто існують достатні обставини, які перешкоджають виконати вимоги ст.290 КПК України та звернутись до суду з обвинувальним актом до закінчення дії попередньої ухвали про домашній арешт та обґрунтовують необхідність продовження строку домашнього арешту, що є підставою для застосування положень ч.4 ст. 176, ч.6 ст. 199 КПК України, тому лише на підставі встановленої розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів слідчий суддя визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування, та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідність та достатність застосування або продовження застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 2051 КК України, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 5 років, що згідно ст. 12 КК України, є нетяжким злочином.

Встановлено, що 30.09.2022 р. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 01.10.2022 р. йому повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190КК України.

02.10.2022 р. відносно нього слідчим суддею обрано найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 28.11.2022 р. й 24.11.2022 р. такий захід було продовжено до 01.01.2023 р., а 26.12.2022 р. відносно нього обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 26.02.2023 р., тим самим пом`якшивши обраний запобіжний захід, який продовжено до 01.04.2023 року.

13.03.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру за ч.2 ст. 2051 КК України.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби при його обранні, слідчий суддя вважав доведеним слідчим існування ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування таким підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконий вплив на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 2051 КК України, а саме у внесенні в документи, які відповідно до закону подаються для проведення державної реєстрації фізичної особи-підприємця, завідомо неправдивих відомостей, а також умисне подання для проведення такої реєстрації документів, які містять завідомо неправдиві відомості, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Метою продовження застосування до такого підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби було забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також ризиків, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, й ці ризики не зменшились, вони є триваючими, й із урахуванням існування реальної ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, адже судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому виправдовують його подальше перебування під домашнім арештом у нічний час доби, який не є найтяжчим згідно ч.1 ст. 176 КПК України, й обраний забезпечувальний захід до нього вже був пом`якшений з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби.

Застосовуючи запобіжний захід необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86, 26 червня 1991 року).

ОСОБА_5 вчинив згідно ст. 12 КК України нетяжкий злочин, проте вчинений й, у тому числі, за попередньою змовою групою осіб, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, адже вказує на те, що він здатен піддаватися впливу сторонніх осіб до вчинення незаконної дільності (злочину), й підтверджує наявність обумовлених триваючих ризиків.

Метою продовження застосованого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, серед яких доведені прокурором ризики, визначені у п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, й які наразі існують та є триваючими, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, адже усвідомлення невідворотності реального покарання, а також тяжкості покарання у вигляді позбавлення волі строком до 5 років може спонукати такого підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та/або суду. З - поміж іншого потерпілі, свідки, решта підозрюваних, судом не допитані, надають покази, які у своїй сукупності, підтверджують його вину у вчиненні злочинів, тому з метою уникнення відповідальності або її пом`якшення, він може здійснюватися незаконний вплив на них.

Слідчий суддя вважає, що ризики, визначені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вцілому обгруновані та заслуговують на увагу, зважаючи на їх високу ймовірність щодо особи такого підозрюваного, його ролі у вчиненні злочину, його здатності піддаватися впливу сторонніх осіб до вчинення незаконної дільності.

Так, підозрюваний, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності, неявки на виклики слідчого та суду; здіснювювати незаконний впливати на свідків, потерпілих, інших підозрбваних у цьому ж кримінальному провадженні, які володіють необхідною інформацією, та яка має значення для кримінального провадження з метою уникнення кримінальної відповідальності або полегшення свого становища.

Враховуючи те, що заявлені ризики не зменшилися і не перестали існувати, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити їх уникнення та забезпечення покладених на підозрюваного обов`язків, й вони є триваючими, таке клопотання вказує на його обґрунтованість.

Щодо питання уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу (більш м`якого, а саме особистого зобов`язання), то у світлі факторів пов`язаних з особою підозрюваного, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками, й пом`якшеним запобіжним заходом з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби, вважає недостатнім застосування ще більш м`яких запобіжних заходів для запобігання обгрунтованим триваючим ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують, й доводам про застосування для продовження більш м`якого запобіжного заходу, зважаючи на особу підозрюваноого, злочину, яким ним вчинений, надавалась оцінка слідчим суддею при обранні. Інші підстави не вказані та не обґрунтовані, а тому підстав надавати їм оцінку слідчим суддею під час розгліду цього клопотання немає.

При викладених обставинах слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім домашнього арешту у нічний час доби, запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим у п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України - можливим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду й іншому вказаному ризику - вплив на свідків, потерпілих, інших підозрюваних з метою зміни ними показів, а також, зважаючи на доведеність наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про продовження строку застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби задовольнити, адже органом досудового розслідування здобуті дані про наявність такого ризику, як можливість переховуватися від органів досудового розслідування так суду.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Крім того, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування доведений і такий ризик, як можливість незаконного впливу на свідків, потерпілих, інших підозрюваний з метою зміни ними показань.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, ОСОБА_5 хоча і є раніше не судимою особою, разом із тим підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину,проте вчиненого, й у тому числі, за попередньою змовою групою осіб, що вказує на те, що він здатен піддаватися впливу сторонніх осіб до вчинення незаконної дільності (злочину), що породжуєвисокий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, й його ролі у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також незаконний вплив на свідків, потерпілих, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, які не зменшились порівняно із застосованим запобіжним заходом.

З урахуванням обраного слідчим суддею запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, у тому числі віку підозрюваного, обставин вчинених злочинів за вказаним кримінальним провадженням уцілому, його ролі у них та інші дані, що характеризують вказану особу, а також з огляду за суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, у якому він обґрунтовано підозрюється, високого ступеню існування триваючих вказаних ризиків, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки вказаного підозрюваного та є підставами для продовження обраного запобіжного заходу на два місяці, тобто до 31.05.2023 року, проте оскільки попередньо слідчим суддею до часу нічного арешту було включено години, які не входять до нічного часу, а саме з 21 год., що є вечірнім часом, слідчий суддя вважає за необхідне визначити такий час саме нічним, який почається з 23 год. до 6 год.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

З огляду на вказані процесуальні норми, строк перебування ОСОБА_5 під домашнім арештом, відповідає критерію розумності.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 176 - 177, 181, 194, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001613 від 12.06.2022 року за ознаками злочинів, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 2051 КК України про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судомиго, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 2051 КК України, - задовольнити.

Продовжитини застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 2 (два) місяці, тобто з 31.03.2023 року до 31.05.2023 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду,

-не відлучатись із населеного пункту, в якому віна проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-уникати спілкування зі свідками, потерпілим та іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до суду апелційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: