Номер провадження:1-кс/521/264/23
У Х В А Л А

09 січня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні суду, клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції в Одеській області ОСОБА_5 , погодженого з прокурором Малиновської окружної прокуратури міста Одеси, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Луганськ, з середньою освітою, неодруженого, без місця реєстрації та постійного місця мешкання на території України, раніше судимого:

у кримінальному провадженні № 0001319 від 17.11.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

1.Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

Слідчим суддею проводився розгляд клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції в Одеській області ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання розглядалось за ініціативою слідчого.

2.Судовий виклик.

Підозрюваний ОСОБА_6 , утримується у ДУ «ОСІ», у зв`язку із раніше обраним по відношенню до останнього запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою, судом були вжиті заходи щодо проведення судового засіданні у режимі відеоконференції з ДУ «Одеській слідчий ізолятор», однак, під час судового засідання, вийти на зв`язок з зазначеною установою не надалося за можливе у зв`язку з технічних причин, а саме зв`язку відсутністю в установі електропостачання.

Суд поставив на обговорення учасникам процесу питання про можливість розгляду клопотання за даної явки.

Захисник заперечував, так як не має доказів вручання підозрюваному клопотання.

Прокурор вважав можливим, провести судове засідання за даної явки, та повідомив суду, що слідчий вручив клопотання підозрюваному.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду, вважає можливим розгляд клопотання без участі підозрюваного.

3.Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази.

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України із 07 березня 2022 строком на один місяць.

Відповідно до Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022 подовжено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України із 26 березня 2022 строком на один місяць.

Відповідно до Указу Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженим Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022 подовжено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України із 25 квітня 2022 строком на один місяць.

Відповідно до Указу Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України № 2263-ІХ від 22.05.2022 подовжено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України із 25 травня 2022 строком на три місяці, тобто до 25 серпня 2022 року.

Відповідно до Указу Президента України від 12.08.2022 № 573/2022, затвердженим Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022 подовжено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України із 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до Указу Президента України від 07.11.2022 №757/2022, затвердженим Законом України №2738-ІХ від 16.11.2022 подовжено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що перебуваючи в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», у ОСОБА_6 , відносно якого було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000794 від 24.06.2021, у невстановлений досудовим розслідуванням час виник прямий злочинний умисел направлений на вимагання грошових коштів з погрозою насильства над ОСОБА_7 , якому також було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на території в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

В подальшому, співробітниками оперативного підрозділу, спільно з персоналом відділу режиму і охорони ДУ «Одеський слідчий ізолятор» під час догляду та видачи посилки на ім`я ОСОБА_7 , виявлено поліетиленові пакети з порошкоподібною речовиною білого кольору невідомого походження.

Дізнавшись про вказані обставини, у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на вимагання грошових коштів у ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, 25.06.2022 приблизно о 18:14:26 ОСОБА_6 , з корисливих мотивів, з метою вимагання грошових коштів зателефонувавши ОСОБА_7 , з мобільного телефону з номером оператору стільникового зв`язку НОМЕР_1 на мобільний телефон з номером оператору стільникового зв`язку НОМЕР_2 , та в ході розмови висунув вимогу щодо передання грошових коштів, із погрозою застосування насилля.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 27.06.2022 о 13:09 ОСОБА_6 , використовуючи мобільний телефон марки «2ТЕ 8030», ішеі1: НОМЕР_3 ; ішеі2: НОМЕР_4 , продовжив вимагати у ОСОБА_7 , грошові кошти шляхом направлення потерпілому на його номер телефону - НОМЕР_2 «голосове повідомлення» в меседжері «». При цьому повідомляючи ОСОБА_7 , про невідворотність спричинення йому тілесних ушкоджень.

25.11.2022 обґрунтовано повідомлено про підозру у скоєнні злочину передбаченого ч. 4 ст. 189 України:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Луганськ, з середньою освітою, неодруженого, без місця реєстрації та постійного місця мешкання на території України, раніше судимого:

вироком Алчевського міського суду Луганської області від 31.07.2007 року за ч. 2 ст. 187 КК України до 8 років 6 місяців позбавлення;

вироком Приморського районного суду міста Одеси від 12.04.2021 року за ч. 2 ст. 146 КК України за згодою між сторонами угоди про визнання винуватості до покарання у виді позбавлення волі строком на 1 рік, звільнений 24.03.2021 року по відбуттю покарання

Обґрунтованість підозри у вчиненні злочину ОСОБА_6 , підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами допитів потерпшого, протоколами за результатами проведення НС(Р)Д від 14.11.2022, протоколами допиту свідків, іншими матеріалами досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам (за ч. 1 ст. 177 КПК України) переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків.

Відповідно до вимог п.4 ч.І ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

ОСОБА_6 , згідно зі ст.12 КК України підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Враховуючи тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, санкцію вказаної статті, наявності судимостей, та кримінальних провадження в рамках яких останній притягується до кримінальної відповідальності, наявний ризик його ухилення від органу досудового розслідування та від суду, що передбачено п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України.

Крім того, враховуючи обставини за яких вчинено злочин, наявності судимостей, та кримінальних проваджень за вчинення злочинів в рамках яких останній притягується, вказують на наявність ризику того, що підозрюваний може вчинити нове аналогічне кримінальне правопорушення перебуваючи в суспільстві, тобто існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу підозрюваного, можна дійти висновку про те, що у разі застосування менш суворого запобіжного заходу буде неможливо запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним своїх обов`язків.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, у практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення особою тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання його під вартою. Хоча, поряд з цим Суд неодноразово зазначав, що тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

Також у своїх рішеннях ЄСПЛ звертає увагу на те, що тяжкість злочину, вчиненого особою, та ризик його ухилення від слідства залишаються єдиними підставами для відмови суду у задоволенні клопотань про звільнення. При цьому, згідно з п. З ст. 5 Конвенції зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою, які мають бути чітко сформульовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2000 року у справі «Яблонський проти Польщі», від 23 вересня 1998 року у справі «І.А. проти Франції», від 04 жовтня 2001 року у справі «Іловецький проти Польщі»).

Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у нашому випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Разом з цим, застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо з наступних підстав.

1)Обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, передбаченого ст. 179 КПК України, є недоцільним, оскільки не має впевненості, що підозрюваний ОСОБА_6 , буде дотримуватись вимог, закріплених ст. 42 КПК України. Крім того, застосування особистого зобов`язання жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

2)Для застосування особистої поруки згідно зі ст. 180 КПК України потрібна наявність поручителів. Проте жодна особа, під час досудового розслідування кримінального провадження, не виявила намір бути поручителем підозрюваного ОСОБА_6 .

3)Для застосування домашнього арешту згідно ст. 181 КПК України не має підстав, так як вказаний запобіжний захід жодним чином не сприятиме запобіганню ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Крім того, встановлено, що на даний час ОСОБА_6 , притягується до кримінальної відповідальності, та відносно останнього обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в рамках іншого кримінального провадження.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

4. Позиції сторін кримінального провадження.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, просив задовольнити клопотання, застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, без визначення застави.

Захисник просив суд відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

5. Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановлені ухвали, положення закону яким керувався слідчий суддя.

Вивчивши клопотання та матеріали додані до нього, вислухавши думку прокурора, захисника, суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України» при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 є забезпечення виконання ним як підозрюваним, а в майбутньому, вірогідно, й обвинуваченим, покладених на нього ст. 42 Кримінального процесуального кодексу процесуальних обов`язків, а саме: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Підставою застосування запобіжного заходу є також згідно клопотання слідчого наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може надалі продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, може переховуватись від органів досудового слідства та суду.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 (за ч. 4 ст. 189 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років), у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного (37 років, відомостей про тяжкі захворювання слідчому судді не надані), міцність соціальних зв`язків підозрюваного, не має постійного місця проживання в м. Одесі, не має місця реєстрації на території України, раніше судимий.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що на підставі наданих суду матеріалів кримінального провадження, обставин та характеру вчиненого злочину, особи підозрюваного, на даний час неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки вони не зможуть запобігти наявним ризикам, передбаченим ч.1ст.177 КПК України, оскільки вони об`єктивно існують.

Враховуючи положення п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки, злочини, передбачений ч.4 ч. 187 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 має ознаки погрози застосування насильства.

Керуючись статтями: 107, 177, 178, 183, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, погодженого з прокурором Малиновської окружної прокуратури м. Одеси про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК - не визначати.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 09.03.2023 року.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1