Справа № 442/4335/22
Провадження № 1-кп/442/243/2022
УХВАЛА

Іменем України

27 грудня 2022 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі колегії суддів:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000290 від 02.05.2022 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

зі сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_5 ,

зі сторони захисту: обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,

встановив:

Дрогобицьким міськрайонним судом Львівської області здійснюється судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

Розгляд кримінального провадження, за клопотанням обвинуваченого, розпочато судом присяжних в складі основні присяжні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та запасні ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , строк повноважень у яких закінчився.

До обвинуваченого ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк якого закінчується 13.01.2023.

Прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з тих підстав, що ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, на сьогоднішній день не змінились ризики, які дають підстави вважати, що ОСОБА_3 може переховуватись від суду, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема шляхом впливу на потерпілу, свідків, у зв`язку з чим виникає необхідність у продовженні йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Також просить визначити інших присяжних у зв`язку із закінченням строку їхніх повноважень.

Обвинувачений та його захисник з приводу задоволення клопотання прокурора заперечили, оскільки у ОСОБА_3 немає наміру переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, тощо. Не заперечили з приводу заміни присяжних.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, просила проводити таке у її відсутності.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому на час судового розгляду, суд виходить з того, що відповідно до вимог ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

При вирішенні питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини.

Продовження тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності певного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважує принцип поваги до особистої недоторканості (рішення ЄСПЛ «Харченко проти України», «Лабіта проти Італії»).

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу в виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а враховує, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Крім цього відповідно до п. 79 рішення в справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року «розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості».

Суд вважає, що конкретним суспільним інтересом, який превалює над принципом поваги до свободи особистості є забезпечення конституційних засад спрямованих на захист найвищих соціальних цінностей в Україні, а саме людини, її життя та здоров`я.

Також суд враховує і вимоги ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція Європейського Суду з прав людини, викладена у справі «Слоев проти України»), а саме, що після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою обвинуваченого, однак застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки існують ризики того, що він, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який КК України передбачено покарання у вигляді від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Крім цього, «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_3 особливо тяжкого злочину, що спричинило загибель людини, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, що у сукупності із тяжкістю можливого покарання вказують на обґрунтованість застосування саме запобіжного заходу у виді тримання під вартою останньому.

Оскільки на даний час судовий розгляд в даному кримінальному провадженні триває, в судовому засіданні ще не досліджені всі докази, інші ризики, які враховувалися при обранні ОСОБА_3 на стадії досудового розслідування та судового розгляду запобіжного заходу на даний час не відпали і продовжують існувати, суд вважає що підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу відсутні, а тому щодо обвинуваченого ОСОБА_3 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави (у відповідності до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК).

Разом з тим, як зазначено вище, закінчився строк повноважень основних присяжних ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Таким чином, виникла необхідність замінити основних присяжних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на запасних присяжних для подальшої участі в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 10 ст. 387 КПК України запасні присяжні під час судового засідання постійно перебувають на відведених їм місцях і до ухвалення вироку можуть бути включені до складу основних присяжних у разі неможливості кого-небудь з основних присяжних продовжувати участь у судовому розгляді. Про заміну вибулих основних присяжних запасними суд присяжних постановляє ухвалу.

Проте, строк повноважень запасних присяжних ОСОБА_10 та ОСОБА_11 також закінчився.

Відповідно до ч. 4 ст. 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», список присяжних затверджується на три роки і переглядається в разі необхідності для заміни осіб, які вибули зі списку, за поданням територіального управління Державної судової адміністрації України.

Згідно рішення Дрогобицької районної ради від 01.12.2022 №105 "Про затвердження списку присяжних Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області" ОСОБА_9 затверджений як присяжний Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області.

Отже, у зв`язку із закінченням повноважень основних присяжних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також запасних присяжних ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , на підставі ст. 31, 387 КПК України, суд доходить висновку про заміну основних присяжних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та запасних присяжних ОСОБА_10 та ОСОБА_11 шляхом повторного автоматичного визначення присяжних у складі суду.

Керуючись ч. 4 ст. 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. ст. 199, 369, 372, 383, 387 КПК України,

у х в а л и в :

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк дії ухвали визначити до 24 лютого 2023 року.

У зв`язку із закінченням повноважень основних присяжних ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також запасних присяжних ОСОБА_10 та ОСОБА_11 звільнити їх від подальшої участі у судовому розгляді кримінального провадження відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України та замінити їх на інших присяжних шляхом повторного автоматичного визначення двох основних та двох запасних присяжних у складі суду.

У відповідності до Рішення Конституційного Суду України від 13.06.2019 року № 4-р/2019, ухвала в частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою, - у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Суддя - ОСОБА_2