У Х В А Л А

13 грудня 2022 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши в приміщенні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в залі суду клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0002708 від 27.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 190 КК України, про арешт майна -

У С Т А Н О В И В:

12.12.2022 року до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження №0002708 від 27.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 190 КК України, про арешт майна.

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні слідчого відділу Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002708 від 27.10.2022, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 190 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 жовтня 2022 року, близько 13 години 00 хвилин, невстановлена досудовим розслідуванням особа, шахрайським шляхом, заволоділа правом власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . 18 жовтня 2022 року до Білоцерківського районного управління поліції надійшло письмове повідомлення від приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області ОСОБА_4 про те, що 15 жовтня 2022 року близько 13 години 00 хвилин до нього звернувся громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , який виступав Продавцем та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , яка була Покупцем, з проханням посвідчити договір купівлі-продажу квартири під АДРЕСА_4 , надавши при цьому всі необхідні документи. Та у зв`язку з тим, що субота - 15.10.2022 є вихідним днем у КП КОР «Південне БТІ» у нотаріуса ОСОБА_4 не було можливості перевірити достовірність наданих документів, та за наполяганням клієнтів, він посвідчив договір купівлі-продажу зазначеної квартири. 17 жовтня 2022 року нотаріус ОСОБА_4 отримав можливість перевірити надані КП КОР «Південне БТІ» документи та з`ясував, що Свідоцтво на право власності на житло № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , видане виконавчим комітетом Білоцерківської міської Ради народних депутатів Київської області 08.06.1995 року на підставі рішення виконавчого комітету БМР народних депутатів від 08.06.1995 року № 1-3-304, лист КП КОР «Південне БТІ» вихідний № 444 від 28.09.2022 про реєстрацію права власності зазначеної квартири на ім`я ОСОБА_5 та технічний паспорт на зазначену квартиру є підробленими. Допитана в ході здійснення досудового розслідування ОСОБА_7 - адміністратор адміністративного відділу управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради показала, що довідка про місце проживання та склад сім`ї № 385 від 12.10.2022, яку ОСОБА_5 надав приватному нотаріусу ОСОБА_4 на її думку є підробленою, оскільки підпис на зазначеній довідці точно належить не їй, довідки такої форми та змісту видавалися до 2019 року, та, разом з тим, станом на 12.10.2022 вона не перебувала на своєму робочому місці, оскільки проходила стаціонарне лікування та перебувала на лікарняному. Допитана в якості свідка ОСОБА_8 заступник в.о. генерального директора КП КОР «Київське обласне БТІ», якій для огляду було надано копію технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 та копію листа КП КОР «Південне БТІ» з вихідним № 444 від 28.09.2022 про реєстрацію права власності зазначеної квартири на ім`я ОСОБА_5 , показала, що вказані документи для неї очевидно є підробленими, оскільки на момент їхньої видачі підприємство, у якому вона здійснює діяльність за результатами реорганізації мало назву КП КОР «Київське обласне БТІ», на той момент вона вже не перебувала на посаді генерального директора, підписи на зазначених документах точно їй не належать, а форма аналогічних документів ніколи її підприємством не використовувалася. Відповідно до листа КП КОР «Київське обласне БТІ» № 1656 від 22.11.2022 у реєстровій книзі № 92 відсутній запис № 112, що свідчить про підробку свідоцтва на право власності на житло № НОМЕР_1 від 08.06.1995. 05 грудня 2022 року проведено огляд приміщення будинку АДРЕСА_5 , під час якого виявлено наявність у даному будинку квартири з позначенням на вхідних « ОСОБА_9 ». Враховуючи викладені обставини, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що нерухоме майно квартира АДРЕСА_4 є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому є речовим доказом та відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України, для збереження якого необхідно накласти арешт в порядку, передбаченому ст.ст. 170-172 КПК України. 05 грудня 2022 року зазначену квартиру визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні. У зв`язку з вище викладеним, прокурор просить накласти арешт на майно.

Крім того, прокурор в поданому клопотанні просить здійснювати розгляд даного клопотання без виклику власника квартири з метою забезпечення арешту майна та запобігання можливості подальшого відчуження об`єкту нерухомого майна третім особам.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, заяву прокурора, яка клопотання підтримала та просить розглянути у її відсутність, з огляду на викладене слідчим суддею неявка прокурора в судове засідання визнана з поважних причин, прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Згідно з частинами 1 і 2 ст.172 КПК України, якщо це необхідно з метою забезпечення арешту майна, клопотання про арешт може розглядатись без виклику власника майна.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Як вбачається із матеріалів поданого клопотання, та враховуючи викладені обставини, у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що нерухоме майно квартира АДРЕСА_4 є об`єктом кримінально протиправних дій, а тому є речовим доказом та відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України, для збереження якого необхідно накласти арешт в порядку, передбаченому ст.ст. 170-172 КПК України.

Відповідно до постанови про визнання речовими доказами від 05.12.2022 року слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_10 об`єкт житлової нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_6 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Статтею 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Із змісту клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування за № 0002708 від 27.10.2022, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 190 КК України.

З матеріалів поданого клопотання вбачається, що 15 жовтня 2022 року, близько 13 години 00 хвилин, невстановлена досудовим розслідуванням особа, шахрайським шляхом, заволоділа правом власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка постановою слідчого від 05.12.2022 року визнано речовим доказом, оскільки нерухоме майно, квартира є об`єктом кримінального провадження протиправних дій та має суттєве значення для встановлення істини у даному провадженні, швидкого, повного та неупередженого розслідування, встановлення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира АДРЕСА_4 на праві приватної власності належить ОСОБА_6 .

Так, прокурор у поданому клопотанні зазначила, що на даний час існує великий ризик відчуження квартири та запобігання перереєстрації та незаконного заволодіння нерухомим майном, шляхом збереження речового доказу, що є об`єктом кримінально протиправних дій, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, на даний час у органу досудового розслідування є підстави вважати, що на квартиру, що за адресою: АДРЕСА_1 , слід накласти арешт.

На підтвердження вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, прокурор долучила: витяг із ЄРДР; рапорт, повідомлення про ймовірний злочин від 15.10.2022 року, протокол допиту свідка від 01.11.2022 року; копією свідоцтва на права власності на житло від 08.06.1995 року, довідку інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна; копію технічного паспорту, постанову про визнання і приєднання речового доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Подане прокурорм клопотання обґрунтовано необхідністю забезпечення збереження вказаних речових доказів, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Частина 3 статті 170 КПК України передбачає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештоване майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою збереження речових доказів.

Таким чином, квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на думку слідчого судді, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, оскільки є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі ознаки вчинення злочину, та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, тобто має суттєве значення для проведення досудового розслідування, та є речовим доказом, на який слід накласти арешт.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Керуючись: ст. 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 по матеріалам кримінального провадження № 0002708 від 27.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, що є речовим доказом у провадженні, із забороною його відчужувати, знищувати, перетворювати, як власникам так іншим третім особам, що заявлять право вимоги на нього, а також вчиняти будь які нотаріальні, реєстраційні та виконавчі дій щодо цього майна з боку уповноважених на це службових та інших посадових осіб (державних та приватних нотаріусів, реєстраторів, виконавців), а саме на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

На ухвалу може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1