Справа № 212/1339/18
У Х В А Л А

09 березня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , представника потерпілого ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0002331 від 31.12.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, клопотання захисника - адвоката ОСОБА_9 про призначення повторної комісійної судово- медичної експертизи, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 які обвинувачуються у тому, що приблизно о 22.00 годині, 30.12.2017 року вони знаходячись на проїзній частині ґрунтової дороги навпроти будинку №7 по вул. Рафаєля у м. Кривий Ріг руками, ногами, куском металевої труби та дерев`яною битою нанесли потерпілому ОСОБА_10 , котрий перебував в положенні стоячи удари в голову та верхні і нижні кінцівки, від чого останній впав на землю, а обвинувачені нанесли йому по декілька ударів ногами, кулаками та вказаними предметами в голову та нижні кінцівки.

Своїми діями обвинувачені спричинили потерпілому ОСОБА_10 наступні тілесні ушкодження: рани в тім`яно-потиличній ділянці ліворуч, синці навколо очей, крововилив в слизову оболонку верхньої губи ліворуч від умовної середньої лінії, множинних синців по зовнішній поверхні лівого плеча від верхньої до нижньої третини, синця в проекції лівого ліктьового суглоба з переходом на розгинальну поверхню верхньої третини лівого передпліччя, множинні синці по зовнішній поверхні правого стегна, синці по внутрішній поверхні обох стегон в нижніх третинах, синці в проекції колінних суглобів, садна у верхній третині лівої гомілки, садна в середній третині лівої гомілки неправильно-прямокутної форми, множинні синці в середній третині лівої гомілки, синець в нижній третині лівої гомілки в центральній частині якого садно, у верхній та середній третинах правої гомілки поширений синець, крововилив у м`яких покровах тім`яно-потиличної ділянки ліворуч, кровив лив у верхній скроневий м`яз, розсіяні блідо-червоні крововиливи під м`якими мозковими оболонками, в тім`яно-потиличній ділянці ліворуч та в правій лобно-скроневій ділянці, уламковий перелом носових кісток, крововилив під м`якими тканинами правої гомілки, перелом кісток правої гомілки, неповний перелом лівої великогомілкової кістки.

Дії обвинувачених кваліфіковано за ч.2 ст.121 КК України за ознаками умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, вчиненого групою осіб, що спричинило смерть потерпілого.

У судовому засіданні сторона захисту звернулась до суду із клопотанням про проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Необхідність проведення вказаного експертного дослідження сторона захисту мотивує тим, що по справі були проведені судово-медична експертиза №9 від 19.01.2018 року та додаткова судово-медична експертиза №9/1 (додаткова) від 01.02.2018 року експертом КЗ «Криворізького міжрайонного відділу Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» ДОР ОСОБА_11 , згідно яких всі виявлені у потерпілого тілесні ушкодження входять до комплексу сполученої тупої травми голови та кінцівок, що відобразились у вигляді ЗЧМТ, перелому кісток правої гомілки, численними синцями та саднами кінцівок, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння та які перебувають у прямому наслідково-причинному зв`язку зі смертю потерпілого, що настала приблизно о 22.30 годин 30.12.2017 року.

Правильність обґрунтованість висновків вказаних експертиз викликають сумніви з наступних підстав.

Труп потерпілого був виявлений на відстані в декілька десятків метрів від вказаного в обвинувальному акті місця спричинення потерпілому тілесних ушкоджень. Також не були виявлені сліди крові окрім крові на замощенні подвір`я в місці розташування голови потерпілого. Однак, на фотознімках до протоколу огляду місця події чітко видно, що відкрита рана розташована в тім`яно-потиличній ділянці голови потерпілого з якої кров стікає через лобну частину голови на покриття подвір`я де розташована великих розмірів калюжа крові. Очевидно, що при значній крововтраті при наявній у потерпілого рани голови, якби потерпілий перебував в положенні стоячи, то кров обов`язково повинна була бути на інших частинах голови, шиї та одязі потерпілого. Але будь-яких інших слідів крові на потерпілому та його одязі не було виявлено.

Також у відповіді на питання про можливість потерпілого вчиняти активні дії після спричинення йому тілесних ушкоджень вказано, що визначення того, які активні дії міг вчиняти потерпілий не відноситься до компетенції експертів.

Однак, експерти фактично ухилилися від відповіді на вказане питання, оскільки саме до компетенції експертів відноситься питання зокрема стосовно того, чи міг потерпілий після спричинення йому тілесних ушкоджень у вигляді переломів кісток обох ніг: лівої великогомілкової кістки та обох кісток правої гомілки, зокрема ходити на ногах на відстань від 15 до 30 м.

При встановленні причини смерті експерти послалися на ускладнення травматичного шоку (шокові легені та шокові нирки) виходячи з наявності множинних крововиливів на поверхні легень та збільшеного розміру нирок з корковим шаром блідо-рожевого кольору, мозкового темно-червоно-коричневого кольору.

Проте експерт не врахувала відсутність в легенях множинних геморагічних ателектаз, а в нирках при шоку повинно спостерігатися недокрів`я коркового шару, який має блідо-сірий, а не блідо-рожевий колір, а юкстамедуллярна зона і пірамідки, навпаки, мають темно-червоний колір. Проте аналогічні зміни гемодинаміки виявляють також при гострому нефротичному синдромі нешокової етіології ( ОСОБА_12 . Патологічна анатомія шоку, 1997 рік).

В зв`язку з цими обставинами на адвокатський запит адвоката ОСОБА_13 , котрий здійснював захист обвинувачених під час досудового та судового розслідування у справі, спеціалістом в галузі судово-медичної експертизи ОСОБА_14 , яка має вищу кваліфікаційну категорію лікаря судово-медичного експерта 1-го кваліфікаційного класу судового експерта був наданий висновок спеціаліста №94/18 від 24.04.2018 року згідно якого:

Згідно п. 2.1.3.о) «Правил судово-медичного визначення тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року №6 ознаки тяжких тілесних ушкоджень мають: «ушкодження, що спричинили шок тяжкого ступеню, масивну крововтрату, кому, гостру печінкову, ниркову недостатність, гостру недостатність дихання, кровообігу, гормональну дисфункцію, гострі розлади реґіонарного і органного кровообігу, жирову чи газову емболію. Всі вони мусять підтверджуватися об`єктивними колісничними даними, результатами лабораторних та інструментальних досліджень.

За наведеними в судово-медичних експертизах результатами судово-гістологічного дослідження шматочків внутрішніх органів потерпілого ОСОБА_10 , мікроскопічних патоморфологічних ознак, які б давали підстави для встановлення діагнозу «шок» - немає. Тобто слід вважати експертний висновок про те, що ушкодження, які мали місце у ОСОБА_10 спричинили шок, тяжке ускладнення , яке призвело до настання смерті - є непідтвердженим результатами лабораторних досліджень.

Враховуючи морфологію внутрішньочерепної травми у ОСОБА_10 відсутність ушкоджень кісток склепіння та основи черепа, вогнищ забою речовини головного мозку, обмежений характер субарахноїдальних крововиливів, помірний набряк речовини головного мозку (за даними судово-гістологічного дослідження), а також закритий характер переломів кісток гомілок, наявність в крові етилового спирту у високій концентрації, невизначеність безпосередньої причини смерті, слід вважати, що експертний висновок про наявність причинно-наслідкового зв`язку наявних у ОСОБА_10 тілесних ушкоджень з настанням його смерті, є необґрунтованим та непідтвердженим об`єктивними судово-медичними даними.

Допитаний в судовому засіданні судовий експерт-гістолог ОСОБА_15 не підтвердив висновки експертизи №92 та пояснив, що на його думку смерть потерпілого настала від алкогольної інтоксикації, а не від больового шоку.

Таким чином, проведені під час досудового розслідування судово-медичні експертизи були визнані судом такими, що викликають сумніви у їх правильності, а тому по справі ухвалою суду від 17.05.2021 року була призначена повторна комісійна судово-медична експертиза.

Проте на підставі вказаної ухвали експертною комісією Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» ДОР у складі експертів: ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_15 , доповідача по справі ОСОБА_19 та голови комісії ОСОБА_20 була проведена як первинна судово-медична експертиза № 92 від 22.07.2021 року, оскільки у вступній частині не вказано, що експертиза проведена як повторна. Також не пояснені відмінності у висновках первинної, додаткової та повторної експертиз, не спростовані висновки спеціаліста ДУ «Головне бюро СМЕ МОЗ».

Правильність обґрунтованість висновків вказаних цієї експертиз також викликають сумніви оскільки ці висновки суперечать фактичним обставинам справи, а також при встановленні причини смерті експерт послалася на ускладнення травматичного шоку (шокові легені та шокові нирки) виходячи з наявності множинних крововиливів на поверхні легень (крапкові та вогнищеві темно-червоні крововиливи, з нечіткими межами) та збільшеного розміру нирок з корковим шаром блідо-рожевого кольору, мозкового темно-червоно-коричневого кольору.

Проте експерт не врахувала відсутність в легенях множинних геморагічних ателектаз, а в нирках при шоку повинно спостерігатися недокрів`я коркового шару, який має блідо-сірий, а не блідо-рожевий колір, а юкстамедуллярна зона і пірамідки, навпаки, мають темно-червоний колір. Проте аналогічні зміни гемодинаміки виявляють також при гострому нефротичному синдромі нешокової етіології ( ОСОБА_12 . Патологічна анатомія шоку, 1997 рік).

Згідно висновків комісійної експертизи тілесні ушкодження у ОСОБА_10 були віднесені до тяжких тілесних ушкоджень, як такі, що викликали шок.

Однак, відповідно до п. 2.1.2. «Правил судово-медичного визначення тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року №6 (надалі за текстом Правил) небезпечними для життя є ушкодження, що в момент заподіяння (завдання) чи в клінічному перебігу через різні проміжки часу спричиняють загрозливі для життя явища (див. п.2.1.3.о) і котрі без надання медичної допомоги, за звичайним своїм перебігом, закінчуються чи можуть закінчитися смертю. Запобігання смерті, що обумовлене наданням медичної допомоги, не повинно братися до уваги при оцінюванні загрози для життя таких ушкоджень. Загрозливий для життя стан, який розвивається в клінічному перебігу ушкоджень, незалежно від проміжку часу, що минув після його заподіяння, повинен перебувати з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку.

Однак, згідно п. 2.1.3.о) Правил ознаки тяжких тілесних ушкоджень мають: «ушкодження, що спричинили шок тяжкого ступеню, масивну крововтрату, кому, гостру печінкову, ниркову недостатність, гостру недостатність дихання, кровообігу, гормональну дисфункцію, гострі розлади реґіонарного і органного кровообігу, жирову чи газову емболію. Всі вони мусять підтверджуватися об`єктивними колісничними даними, результатами лабораторних та інструментальних досліджень.

Проте згідно висновку комісійної експертизи жодне з перелічених ускладнень не було встановлене у потерпілого. У висновку шок не був визначений експертами як шок саме тяжкого ступеню.

Також, при проведенні комісійної судово-медичної експертизи з 03.06.2021 року по 15.06.2021 року судово-медичним експертом гістологом КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР» ОСОБА_15 , було виконане судово-гістологічне дослідження шматочків внутрішніх органів від трупу гр. ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , результати якого викладені в Акті № 5265 судово-медичного-гістологічного дослідження.

Під час дослідження були виявлені морфологічні зміни в легенях, які на думку експертів були викликані саме травматичним шоком. При цьому експерти категорично виключили наявність у ОСОБА_10 прижиттєвої патології, що не відповідає дійсності, оскільки морфологічні зміни в легенях відповідають морфологічним ознакам, які виникають у хворих на хронічну обструктивну хворобу легенів з пневмосклерозом, а морфологічні зміни в серці та коронарних судинах про наявність ішемічної хвороби серця.

В свою чергу морфологічні ознаки, які характерні для шокової нирки, та ознаки шоку в печінці виявлені не були, а в легенях відсутні морфологічні ознаки шоку тяжкого ступеню. Крім того, морфологічні зміни в серці свідчать про наявність у потерпілого гіпертрофії кардіоміоцитів, що є наслідком хвороби серця, а не ознакою шоку.

Гострі розлади легеневого кровообігу, пов`язані з порушенням відтоку по легеневих венах (напр., при гострій слабкості лівого шлуночка або декомпенсованому мітральному стенозі), можуть призвести до розвитку набряку легенів.

Шок це поняття клініко-анатомічне, тому його патологоанатомічний діагноз не повинен ґрунтуватися лише на результатах морфологічного дослідження, а тим більше, на наявності якої-небудь однієї ознаки, наприклад «шокової легені».

Кардіоміоцимт (лат. cardiomiocytes) м`язова клітина серця, яка є структурною одиницею міокарду.

Гіпертрофія міокарда (ГМ) розвивається внаслідок підвищеного навантаження на міокард і є одним із найбільш клінічно значимих ускладнень серцево-судинних захворювань [1, 6]. ГМ первинна компенсаторна відповідь на зростання навантаження на шлуночок.

Репаративна регенерація на тканинному і клітинному рівнях у дорослої людини не відбувається. При виражених пошкодженнях цієї тканини (наприклад, при інфаркті міокарда, що розвивається внаслідок припинення кровопостачання певної його ділянки) кардіоміоцити гинуть, а на їхньому місці в подальшому розростається сполучна тканина, що формує рубець.

Шок ІІІ ступеню (тяжкий). Стан постраждалого тяжкий, свідомість збережена, але навколишніх він не сприймає, на больові подразники не реагує. Шкірні покриви землисто-сірого кольору вкриті холодним липким потом, виражена синюшність губ, носа та кінчиків пальців.

Надані матеріали кримінального провадження були консультовані доцентом кафедри хірургії № 2 ДМУ, кандидатом медичних наук ОСОБА_17 та провідним науковим співробітником групи неврології та пограничних станів відділення медико-соціальної експертизи те реабілітації при внутрішніх, нервових хворобах та психосоматичних розладах ДУ «Укр.Держ НДІ МСШ МОЗ України», кандидатом медичних наук ОСОБА_21 . Однак, вказані спеціалісти при наданні своїх висновків не врахували наявність у потерпілого патологій, які могли виникнути лише за життя і лише в наслідок хронічних захворювань (зокрема пневмосклерроз та кардіосклероз), а також супутній діагноз алкогольне отруєння тяжкого ступеню, оскільки при наданні висновків вони виключили можливість наявності у потерпілого прижиттєвих патологій лише в зв`язку з відсутністю медичної документації, а також не зазначили що алкогольне отруєння було саме тяжкого ступеню.

Проте ні експертами ні спеціалістами не були застосовані спеціальні методики та методи дослідження, які необхідно застосовувати при наявності підозри на можливу смерть потерпілого внаслідок раптової смерті від ішемічної хвороби серця.

Так, під час дослідження трупа потерпілого та при проведенні експертизи необхідно було також застосовувати «Методичні рекомендації щодо судово-медичної діагностики раптової смерті від гострої ішемічної хвороби серця відповідно до МКХ-10», розроблені в 2012 році Асоціацією судових медиків України, національною медичною академією післядипломної освіти імені П.Л.Шупіка МОЗ України, національним медичним університетом імені О.О.Богомольця МОЗ України під редакцією І.В. Іркін, В.Д. Мішалов, Б.В. Михайличенко, ОСОБА_20 , узгоджені з МОЗ України (надалі методичні рекомендації) згідно яких:

Морфометричні ознаки серця осіб, що померли раптово від ІХС і здорових осіб,

що загинули від травм (за АДРЕСА_1 )

Морфометричні ознаки серця (см)Особи, що померли раптово від ІХС Особи, що загинули від травм
серцеДовжина11,7±0,1311,0±0,1
Товщина5,5±0,0910,0±0,1
Ширина11,6±0,15,2±0,07
Окружність27,6±0,2425,8±0,2
Товщина стінки шлуночківЛівий шлуночок1,5±0,014 1,2±0,02
Правий шлуночок0,4±0,0060,37±0,006
Довжина трактівЛівий шлуночокЩо приносить8,57±0,167,3±0,18
Що виносить9,67±0,157,5±0,13
Правий шлуночокЩо приносить7,38±0,157,5±0,15
Що виносить9,2±0,178,3±0,2

Морфометричні характеристики здорового серця

та при ішемічний хворобі серця (ІХС)

При оцінці розмірів і маси серця слід враховувати комплекцію особи, її ріст, масу тіла, вік, рід занять. Особливо це стосується маси серця. Норму визначити досить складно, оскільки індивідуальне розкидування велике навіть при відсутності патологічних змін в серці. Орієнтовно серце масою менше 200 г у дорослих вважається атрофованим, а більше 300г у жінок і 360 у чоловіків гіпертрофованим. У дуже маленьких осіб маса серця може бути менше 200 г, а в крупних сильних чоловіків вона може перевищувати 400г без ознак захворювання. В таб. 1 наведена морфометрична оцінка серця і його відділів в нормі і при ІХС.

Отже, як видно із таблиці 1, в нормі товщина ЛШ складає 1,1-1,5 см, ПШ 0,3-0,4 см. Вимірювання слід виконувати в стандартній позиції, як правило на границі середньої і верхньої третини шлуночків на зрізі, що проходить в перпендикулярній площині. Трупне заклякання на товщину стінок відділів серця майже не впливає. Морфометричні параметри, що використовуються при дослідженні серця, включають розміри клапанних отворів, які визначають по їх периметру: периметр лівого венозного отвору коливається в нормі від 8 до 10,5 см, правого від 10 до 12,5 см, периметр аорти на рівні клапанів її складає 6-7.5 см, легеневої артерії 7-9 см.

Крім цих показників, є ряд даних, що стосуються змін при патологічних процесах об`єму і площ порожнин серця, окремих частин і їх співвідношень. Таким показником, що часто використовується у прозекторській практиці, є відношення маси ПШ до маси ЛШ шлуночковий індекс. В нормі він коливається від 0,4 до 0,6. Його збільшення свідчить про гіпертрофію правого серця, а зменшення про гіпертрофію лівого.

Проте метод роздільного зважування серця експертами не застосовувався.

Але у потерпілого згідно висновку наявні всі ознаки ішемічної хвороби серця, на які експерти уваги не звернули та ніяк не пояснили виявлені у потерпілого зміни в серці та коронарних сосудах.

Так, під час розтину було встановлено, що у потерпілого Серце конусоподібної форми, розмірами 12,5x9x7см, вагою 450г, в`ялої консистенції. …На поверхні серця дрібно крапкові крововиливи. М`яз серця на розрізі в`ялий, подекуди пронизаний дрібними прошарками білісуватої тканини. …Товщина міокарду лівого шлуночка серця 2,0см, правого шлуночка - 0,4см, перетинки - 1,4см. Ширина легеневого стовбура на розрізі над клапанами 7,4см. Ширина аорти на розрізі над клапанами 7,9см. При проведенні серії поперечних паралельних розрізів виявлено, що стінки вінцевих артерій нерівномірно потовщені, ущільнені, просвіт звужений на 1/3 за рахунок пристінково розміщених білісувато-жовтих атеросклеротичних бляшок.

Тобто морфометрічні параметри серця потерпілого відповідають морфо метричним значенням для осіб, які померли раптово від ішемічної хвороби серця.

Макроскопічна судово-медична оцінка серцевого м`язу при РСС внаслідок розвитку гострої ішемічної дистрофії міокарда

При секційному дослідженні трупа увага експертів має бути звернена на виявлення всіх макро- і мікроскопічних (морфологічних) ознак порушення кровообігу в магістральних артеріях серця, на порушення мікроциркуляції та проникності стінок судин, на структурно-функціональний стан м`язової тканини і зміни строми міокарда. Важливою є й морфометрична оцінка серця.

Макроскопічних ознак гострої вогнищевої ішемічної дистрофії міокарда мало має місце дряблий міокард з нерівномірним кровонаповненням і з розширеною порожниною лівого шлуночка. В міокарді можна відмітити деяку строкатість забарвлення більш світлі ділянки ішемії, що частіше локалізуються в субендокардіальних відділах і часто чергуються з ділянками повнокрів`я. Тому, для визначення ранніх стадій вогнищевої ішемії міокарда в донекротичну стадію перебігу гострої ішемії міокарда при РСС на секційному матеріалі рекомендується проведення: - визначення концентрації К і Na; проби з телуритом калія; реакції з нітросинім тетразолієм (нітро-СТ); люмінесцентного мікроаналізу, виконання люмінесцентної і поляризаційної мікроскопії.

Ці дослідження інформативні для виявлення ранніх явищ ішемії міокарда, якщо смерть настала протягом 4-6 годин після нападу стенокардії, а морфологічно інфаркт міокарда не реєструється.

Оскільки проміжок часу між спричинення тілесних ушкоджень і настанням смерті потерпілого співпадає з вище вказаним часом, то потрібно було б проводити вище перелічені дослідження, що експертами зроблено не було.

Також під час паталого-гістологічного дослідження було встановлено: «Серце - судини нерівномірного кровонаповнення. В просвіті поодиноких судин виявляються сепарація крові та поодинокі лейкоцити. Стінка судин часто з розшарованою за рахунок набряку стінкою. У міокарді міжм`язові простори розширені за рахунок набряку. Навколо судин збільшена кількість сполучної тканини, яка має базофільне забарвлення за рахунок дистрофії. Кардіоміоцити мають нерівномірно забарвлену саркоплазму, яка подекуди має брильчастий вигляд та базофільне забарвлення. Кардіоміоцити часто помірно гіпертрофовані … «Виражена паренхіматозна дистрофія міокарда з явищами брильчастого розпаду кардіоміоцитів, набряк та дистрофічні зміни строми міокарда, набряк та розшаровування стінки його судин. Периваскулярний кардіосклероз. … Прояви респіраторного дистрес-синдрому за дорослим типом у легенях. Ділянки дистелектазів».

Вказані ознаки також свідчать про наявність у потерпілого ознак гострої ішемічної дистрофії міокарда.

Так, мікроскопічні ознаки ішемії (ішемічної дистрофії) міокарда: застосовуючи світлову мікроскопію при раптовій серцевій смерті вже через 5-15 хв в зоні ішемії виявляються 1) розлади кровообігу: нерівномірне кровонаповнення, спазм артерій, дистонічне розширення вен, розлади мікроциркуляції (геморрагії судин МЦР, у капілярах агрегація еритроцитів, сладжі), набряк строми та навколо клітинних просторів. В судинах міокарда і епікарда відмічають вогнищеві плазморрагії з набуханням інтими; 2) у м`язовій тканині через 30 хвилин ішемії із кардіоміоцитів зникає глікоген, а через 2-4 години падає активність ферментів цикла Кребса, відбувається роз`єднання процесів окислення і фосфорилювання, наростає анаеробний гліколіз. Тому, через 2-6 годин (що відповідає термінам настання РСС) на гістологічних препаратах міокарда виявляються контрактурні зміни: міофібрили локалізуються переважно по периферії зони ішемії, а в центрі до 60% збільшується кількість релаксованих волокон. Ці зміни є показником незворотніх явищ у міокарді.

Найбільш характерними мікроскопічними ознаками гострої ішемії, що може бути при раптовій серцевій смерті є: фуксинофілія (фуксинофільна дегенерація); дистрофія, вогнищеве ушкодження кардіоміоцитів міоцитоліз і міоцитолізис; фрагментація м`язових волокон (дискоїдний розпад внаслідок надмірного тетанічного скорочення і розриву міофібрил на рівні Z-дисків); збільшення питомого об?єму сполучної тканини, заміщення нею ділянок міокарда; порушення цілісності ядер кардіоміоцитів (їх набухання або зморщення); ділянки атрофії міофібрил з брилками ліпофусцину у цитоплазмі.

Більш того, у висновку експерти висловили лише припущення, що «Обнаруженные патогистологические признаки нарушения перфузии органов и тканей (сердца, легких, печени, головного мозга) свидетельствуют о системном характере нарушения микроциркуляции, наиболее вероятной основой которого явился рефрактерный шок».

При проведенні експертизи експерти також зазначили, що «Из группы ІІ (вазогенный или дистрибутивный шок) заслуживает внимание подгруппа 3 (нейрогенный шок), в частности - расширение сосудов в ответ на боль («болевой шок»). III группа (Кардиогенный шок), при котором наступает снижение сердечного выброса вследствие уменьшения сократимости миокарда или тяжелых нарушений ритма сердца, также требуют тщательного анализа в рассматриваемом случае в качестве возможных причин наступления смерти.

Проте під час розтину не було встановлено розширення судин у потерпілого, а навпаки було виявлено їх звуження.

Також експерти вказали в експертизі, що «При «проведенні серії поперечних паралельних розрізів виявлено, що у гр. ОСОБА_22 «стінки вінцевих артерій нерівномірно потовщені, ущільнені, просвіт звужений на 1/3 за рахунок пристінково розміщених білісувато-жовтих атеросклеротичних бляшок. Навколо судин збільшена кількість сполучної тканини - периваскулярний кардіосклероз». Эти данные свидетельствуют о том, что у пострадавшего на момент получения травмы имел место необструктивный коронаросклероз; манифестировался ли он клинически явлениями хронической ишемической болезни сердца - судить не представляется возможным из-за отсутствия медицинской документации». Протее вказане твердження про відсутність можливості діагностувати у потерпілого ішемічну хворобу суперечить Методичним рекомендаціям, та ніяк не пояснює зміни в серці потерпілого і зокрема збільшення ваги серця та товщини стінок лівого шлуночка серця на 1,5 см. Вказані зміни не могли виникнути за 3-4 години.

Крім цього в експертизі зазначено, що на думку експертів «…данные судово-гістологічного дослідження №732/18 (Виражена паренхіматозна дистрофія міокарда з явищами брильчастого розпаду кардіоміоцитів, набряк та дистрофічні зміни строми міокарда, набряк та розшаровування стінки його судин) свидетельствуют о резко выраженной острой ишемии миокарда, возникшей вследствии перенесенной травмы. Эти данные позволяют прийти к выводу, что результатом полученных повреждений явилось развитие у гр. ОСОБА_22 острого коронарного синдрома с острой ишемией миокарда вероятнее всего вследствие спазма коронарных артерий; в этих условиях необструктивный коронаросклероз приобретал гемодинамически значимый характер и явился одним из факторов, дополнительно снижающих коронарный кровоток».

Проте ішемію викликає не спазм від болю, який призводить до розширення судин, а вазоспазм, який призводить до звуження судин і такий спазм не виникає внаслідок будь-яких травм. Такий спазм може виникнути при субарахноідальному крововиливі і лише на 4-10 день після крововиливу. До того ж вказаний крововилив у потерпілого є незначним.

Також у висновку вказано: «Кардиогенный шок является реогемодинамическим и метаболическим отражением выраженного поражения миокарда с недостаточностью его насосной функции в результате неадекватного коронарного кровотока, заболеваний миокарда или перикарда, клапанных поражений или от сочетания этих причин. Наиболее часто к этому приводит острая непроходимость коронарных артерий или контузия миокарда. Возможны следующие механизмы нарушения сердечного выброса: 1) Снижение сократительной способности; 2) Нарушения сердечного ритма; 3) Структурные повреждения сердца; 4) Механические препятствия венозному оттоку или наполнению желудочков; 5) Препятствие изгнанию крови из левого желудочка. Из всех вышеперечисленных факторов с учетом данных аутопсии причины 3 - 5 у гр. ОСОБА_22 могут быть исключены; о факторе 2 (Нарушения сердечного ритма) судить по данным аутопсии не представляется возможным.

Таким образом, в качестве ведущих причин развития острой систолической сердечной недостаточности и кардиогенного шока у гр. ОСОБА_22 можно предположить острый коронарный синдром из-за спазма коронарных артерий, который был вызван нейрогенным «болевым шоком». Увеличение объема венозного русла, нарушение венозного возврата и артериальная гипотензия привели к нарушению перфузии миокарда, других органов и тканей, развитию синдрома «малого выброса» и острой дыхательной недостаточности, вследствие чего кардиогенный шок принял необратимый характер».

Таким чином, наявність у потерпілого больового шоку є лише припущенням, яке також не пояснює те, що морфо метричні параметри серця потерпілого відповідають параметрам серця особи, яка раптово померла саме в наслідок ішемії. Тобто експерти взагалі не дали ніякої оцінки цим фактичним обставинам.

Крім того, згідно Методичних рекомендацій вилучення ділянок серця для аналізу проводять відповідно до «Правил проведення судово-медичної експертизи /досліджень/ трупів у бюро судово-медичної експертизи» (Наказ МОЗ України від 17 січня 1995 р. №6).

«Правил проведення судово-медичної експертизи (досліджень) трупів у бюро судово-медичної експертизи» Наказу МОЗ України «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України» від 17.01. 1995 р. №6 (надалі за текстом Правила СМЕ), відповідно до яких:

2.2. Особливості дослідження трупів і забір матеріалу на лабораторні дослідження при деяких видах смерті.

2.2.1. Викладені в даній частині Правил відомості містять необхідний оптимально-мінімальний набір заходів (стандарт якості), виконання яких обов`язкове при проведенні експертизи трупів. Відхилення від стандарту в бік зменшення недопустиме.

Усі проведені експертом у ході експертизи додаткові дії (розрізання тканин, випилювання фрагментів кісток, застосовані методики тощо) повинні бути обов`язково зафіксовані в протокольній частині. У протилежному випадку вжиття цих заходів треба брати під сумнів.

2.2.20. Ушкодження тупими предметами:

- проводиться відбір зразків (нігті, волосся, кров тощо) в обсязі і з дотриманням умов, зазначених в п.2.2.14.г.;

- проводиться фотографування трупа і ушкоджень на ньому з дотриманням судово-медичних правил;

- обсяг розтину трупа відповідає поданому в п.2.2.17;

- при необхідності проводиться проба на пневмоторакс із дотриманням умов, зазначених в п.2.2.17;

- обсяг лабораторних досліджень відповідає поданому в п.2.2.17, крім судово-гістологічного дослідження, на яке у всіх випадках надсилається комплект кусочків внутрішніх органів, зазначений в п.2.2.2.а., а при черепно-мозковій травмі - головний мозок в обсязі і за умов, згаданих в п.2.2.16. Крім того, повинні надсилатися маркіровані тканини з крововиливами з ділянки ушкоджень;

- для судово-медично-криміналістичного дослідження надсилаються об`єкти в обсязі і з метою, поданими в п.2.2.19.

При багатоосколкових переломах кісток склепіння і основи черепа для визначення послідовності нанесення ушкоджень, а також характеру і особливостей травмуючого предмета доцільно провести вилучення голови з наступною її мацерацією, повним вивільненням кісток від м`яких тканин і потім реконструкцією черепа.

2.2.16. Падіння з висоти власного зросту:

- до звичайного обсягу розтину додається розтин м`яких тканин задньої поверхні шиї і спини;

- після розпилу кісток черепа повинні бути зроблені виміри його поздовжнього і поперечного розміру, товщини лобної, скроневої, тім`яної і потиличної кісток.

При виявленні внутрішньочерепних крововиливів, забитих місць або розм`якшень вказується їх точна локалізація в межах долі, розміри, маса, обсяг епі- і субдуральних крововиливів, вид і форма з поверхні і на розрізах, стан речовини головного мозку під ними.

Розтин головного мозку виконується тільки за Фішером:

- для судово-токсикологічного дослідження надсилаються кров і сеча для визначення наявності і концентрації спиртів;

- для судово-гістологічного дослідження направляється комплект кусочків внутрішніх органів, зазначений в п.2.2.2.а., крім головного мозку, який береться з обов`язковим проведенням маркірування з наступних ділянок:

а) при наявності вираженого вогнища крововиливу;

- край вогнища крововиливу з прилеглою ділянкою незміненої мозкової тканини;

- центральна частина вогнища крововиливу;

- симетричні ділянки кори великих півкуль з м`якими мозковими оболонками і білою речовиною на рівні передньої центральної звивини;

- передній гіпоталамус на рівні заднього краю хіазми разом із судинним сплетінням у ділянці міжшлуночкових отворів;

- середній мозок (особливо в ділянці водопроводу);

- середній рівень моста з дном і стінками IV шлуночка;

- гіпофіз;

б) при відсутності вираженого вогнища крововиливу;

- симетричні ділянки кори великих півкуль з м`якими мозковими оболонками і білою речовиною на рівні передньої центральної звивини;

- передній гіпоталамус на рівні заднього краю хіазми разом з судинним сплетінням у ділянці міжшлуночкових отворів;

- середній мозок (особливо в ділянці водопроводу);

- середній рівень моста з дном і стінками IV шлуночка;

- гіпофіз;

- симетричні ділянки підкоркових вузлів з прилеглими стінками шлуночків;

- ділянки гіпокампа із судинними сплетіннями;

- симетричні ділянки кори великих півкуль мозочка;

- довгастий мозок на рівні нижніх олив;

- для судово-імунологічного дослідження надсилається кров (у рідкому вигляді і на марлі) для визначення антигенної належності, а також жовч або сеча для визначення категорії видільництва - при наявності ушкоджень, які супроводжувались зовнішньою кровотечею;

- за нез`ясованих обставин випадку проводиться забір зразків в обсязі і з дотриманням умов, поданих в п.2.2.14.

2.2.17. Падіння з висоти:

- до звичайного обсягу розтину додається розтин м`яких тканин спини і сідниць, верхніх і нижніх кінцівок, включно з ліктьовими і колінними суглобами, підошви стоп, розтин усіх міжреберних м`язів, повне очищення кісток таза від м`яких тканин і при необхідності розтин хребетного каналу за ОСОБА_23 або двостороннім розпилом дужок.

При підозрі на пневмоторакс перед вичленуванням грудини повинна проводитись проба на нього: проколювання міжреберного м`яза під водою або проколювання того самого міжреберного м`яза заповненим водою шприцом з голкою, але без поршня.

Дослідження і опис ушкоджень кісток проводиться лише після старанного очищення їх від м`яких тканин, опис переломів повинен обов`язково містити відомості про характер лінії перелому як мінімум на двох протилежних поверхнях кістки;

- для судово-токсикологічного дослідження надсилаються кров і сеча для визначення наявності і концентрації спиртів;

- для судово-гістологічного архіву надсилається по одному кусочку внутрішніх органів і м`які тканини із зон ушкоджень з проведенням при необхідності повного дослідження, яке включає й забарвлення на жирову емболію;

- для судово-імунологічного дослідження надсилається кров (у рідкому вигляді і на марлі) для визначення антигенної належності, а також жовч або сеча для визначення категорії видільництва;

- при нез`ясованих обставинах випадку або при підозрі на вбивство дослідження черепа і головного мозку проводиться в обсязі, згаданому в п.2.2.16. Крім того, проводиться фотографування трупа, забір тампонів і мазків із піхви, порожнини рота і прямої кишки, зразків волосся і піднігтьового вмісту із дотриманням умов, зазначених в п.2.2.14.г.

Згідно п. 1.29. Привил СМЕ дослідна частина повинна бути викладена по можливості без використання медичних та інших незрозумілих для нефахівців термінів. Якщо уникнути цих термінів неможливо, їх зміст треба пояснити.

Проте у дослідній частині висновку комісійної експертизи не роз`яснений зміст наступних, незрозумілих для нефахівця термінів: строма, фіброз строми, Реакція Перлса негативна, дистрофія, фіброз, дифузна інфільтрація, сепарація крові в судинах, Периваскулярні та перицелюлярні простри, клітини глії, нейроцити, стеліатоз, фіброз, дифузні круглоклітинно - макрофагальної інфільтрації, мікрогеморагії, явища гліоза та сателітоза, Нейропіль, базофільні кульки, гліоз, периваскулярний енцефалолізіс, дистрофія нейроцитів, гемолізовані еритроцити, базофільне забарвлення, Периваскулярна строма, альвеоли, нитки фібрина, гіалінові мембрани, фибриноваі тромби, десквамовані альвеолоцити, макрофаги, емфізематозно зміненими альвеолами, десквамований бронхіальний епітелій, пневмосклероз з відкладанням екзогенного пігменту, вакуоля, автолітичні зміни, юкстрамедулярна зона та судини інстерстицію мозкового шару, гломерули, Дистрофічні зміни нейроцитів з явищами сателітоза, прояви гліоза у речовині головного мозку. Сепарація крові в просвіті поодиноких судин у речовині головного мозку та серця. Дистрофічні зміни у залозистих елементах, виражене повнокров`я, прояви фіброзу та набряк строми, поодинокі дрібні кісти у аденогіпофізі, Автоліз дослідженого матеріалу, респіраторного дистрес-синдрому за дорослим типом у легенях. Ділянки дистелектазів, невеликі ділянки емфіземи у легенях. Вогнищевий пневмосклероз з відкладанням екзогенного пігменту, Масивний інфільтруючий крововилив з проявами судинного лейкоцитозу, з вираженим перифокальним набряком, помірною лейкоцитарною реакцією, дистрофічними змінами та некрозом окремих посмугованих м`язових волокон при негативній реакції Перлса, рефрактерный шок, патогистологические признаки нарушения перфузии органов и тканей, респіраторний дистрес-синдром за дорослим типом у легенях, ділянки дистелектазів, нарушения перфузии органов и тканей, «манифестировался».

Вказані обставини викликають сумніви в правильності комісійної судово-медичної експертизи, а сам висновок потребує роз`яснення шляхом допиту в судовому засіданні судово-медичного експерта-доповідача ОСОБА_19 КЗ «Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» ДОР акт № 5265 судово-медичного-гістологічного дослідження складений у період з 03.06.2021 року по 15.06.2021 року судово-медичним експертом гістологом ОСОБА_15 в режимі відео конференції з Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська.

Крім того, судово-медична експертиза частково викладена російською мовою, що є порушенням ЗУ «Про забезпечення функціонування української мови як державної» та ст. 29 КПК України.

Таким чином, проведені під час досудового та судового розгляду розслідування судово-медичні експертизи є неправильними, а тому наявні всі підстави для проведення по справі повторної судово-медичної комісійної експертизи за матеріалами справи.

У судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 заявлене клопотання підтримали та просили суд його задовольнити.

Прокурор та представник потерпілого заперечували проти заявленого клопотання вважаючи, що під час досудового розслідування та судового розгляду були проведенні відповідні медичні дослідження, та будь яких сумнівів у правильності висновків судово медичних досліджень не має.

Вислухавши сторони кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що по кримінальному провадженню були проведені судово-медична експертиза № 9 від 19.01.2018 року та додаткова судово-медична експертиза № 9/1 (додаткова) від 01.02.2018 року експертом КЗ «Криворізького міжрайонного відділу Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» ДОР ОСОБА_11 , згідно яких всі виявлені у потерпілого тілесні ушкодження входять до комплексу сполученої тупої травми голови та кінцівок, що відобразились у вигляді ЗЧМТ, перелому кісток правої гомілки, численними синцями та саднами кінцівок, які за своїм характером відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя в момент заподіяння та які перебувають у прямому наслідково-причинному зв`язку зі смертю потерпілого, що настала приблизно о 22.30 годин 30.12.2017 року.

Стороною захисту долучено до справи висновок спеціаліста № 94/18 від 24.04.2018 року в галузі судово-медичної експертизи ОСОБА_14 , яка має вищу кваліфікаційну категорію лікаря судово-медичного експерта 1-го кваліфікаційного класу судового експерта, був наданий згідно якого:

Згідно п. 2.1.3.о) «Правил судово-медичного визначення тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року №6 ознаки тяжких тілесних ушкоджень мають: «ушкодження, що спричинили шок тяжкого ступеню, масивну крововтрату, кому, гостру печінкову, ниркову недостатність, гостру недостатність дихання, кровообігу, гормональну дисфункцію, гострі розлади реґіонарного і органного кровообігу, жирову чи газову емболію. Всі вони мусять підтверджуватися об`єктивними колісничними даними, результатами лабораторних та інструментальних досліджень.

За наведеними в судово-медичних експертизах результатами судово-гістологічного дослідження шматочків внутрішніх органів потерпілого ОСОБА_10 , мікроскопічних патоморфологічних ознак, які б давали підстави для встановлення діагнозу «шок» - немає. Тобто, слід вважати експертний висновок про те, що ушкодження, які мали місце у ОСОБА_10 спричинили шок, тяжке ускладнення, яке призвело до настання смерті - є непідтвердженим результатами лабораторних досліджень.

Враховуючи морфологію внутрішньочерепної травми у ОСОБА_10 відсутність ушкоджень кісток склепіння та основи черепа, вогнищ забою речовини головного мозку, обмежений характер субарахноїдальних крововиливів, помірний набряк речовини головного мозку (за даними судово-гістологічного дослідження), а також закритий характер переломів кісток гомілок, наявність в крові етилового спирту у високій концентрації, невизначеність безпосередньої причини смерті, слід вважати, що експертний висновок про наявність причинно-наслідкового зв`язку наявних у ОСОБА_10 тілесних ушкоджень з настанням його смерті, є необґрунтованим та непідтвердженим об`єктивними судово-медичними даними.

За клопотанням сторони захисту судом призначено проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи. Однак, на думку суду, члени експертної комісії не в повному обсязі надали відповіді на питання визначені в ухвалі суду.

Таким чином, проведені під час досудового розслідування судово-медичні експертизи викликають обґрунтовані сумніви, а тому наявні всі підстави для проведення по справі повторної судово-медичної комісійної експертизи за матеріалами справи.

Правові підстави для проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи.

Незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються: можливістю призначення повторної судової експертизи (ст. 4 ЗУ «Про судову експертизу (надалі за текстом Закон)

Відповідно до п. 2.2. Інструкції про проведення судово-медичних експертиз затвердженої наказом МОЗ України 17.01.1995 року №6 (надалі за текстом Інструкція) Особою, що проводить дізнання, слідчим, прокурором, суддею чи судом можуть бути призначені первинна, додаткова та повторна судово-медична експертиза.

Згідно абзацу 3 п. 2.3. Інструкції Повторна судово-медична експертиза повинна бути доручена тільки іншому (іншим) експерту (експертам).

За приписами підпункту 2.4.2. п. 2.4. Інструкції участь кількох експертів є обов`язковою при проведенні зокрема повторних експертиз за матеріалами кримінальних та цивільних справ;

Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання (ч. 1 ст. 242 КПК України).

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу (ч. 1 ст. 243 КПК України).

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (ч. 1 ст. 332 КПК України).

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (п. 3 ч. 2 ст. 332 КПК України).

При цьому при проведенні повторної судово-медичної експертизи на вирішення експертів ставляться ті ж самі питання, які були поставлені на вирішення первинної та додаткової судово-медичних експертиз, а також можуть бути поставлені додаткові питання.

Однак, суд вважає необхідним виключити низку питань визначених стороною захисту, оскільки відповіді на них викладені експертами в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 332, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника - адвоката ОСОБА_9 про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи - задовольнити частково.

Призначити у кримінальному провадженні № 0002331 від 31.12.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, повторну комісійну судово-медичну експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1.Чи є на трупі тілесні ушкодження (прижиттєві чи посмертні), і якщо так, то які їх характер, локалізація, давність та механізм утворення та ступінь тяжкості?

2.Який ступінь тяжкості виявлених на трупі тілесних ушкоджень (кожного окремо)?

3.Яка причина смерті померлого?

4.Чи не перебував потерпілий у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння?

5.Яка безпосередня причина смерті потерпілого ОСОБА_10 .?

6.Який час настання смерті потерпілого?

7.Чи знаходяться в прямому причинно-наслідковому зв`язку тілесні ушкодження виявлені у потерпілого з настанням його смерті?

8.Яка кількість ударів та в які частини тіла було завдано потерпілому?

9.Чи міг потерпілий після спричинення йому тілесних ушкоджень вчиняти активні або неактивні дії та в проміжок якого часу після нанесення йому тілесних ушкоджень?

10.З якою силою біли заподіяні тілесні ушкодження в ділянці голови потерпілого та який був напрямок та кількість нанесених ударів?

11.Чи могли виявлені у потерпілого тілесні ушкодження (їх частина) виникнути в наслідок само травмування або при падінні з положення стоячи? Якщо так, то які саме?

12.Чи можливо встановити по наявним у потерпілого тілесним ушкодженням якім предметом (предметами) були завдані тілесні ушкодження та чи відобразилися на трупі їх індивідуальні особливості?

13.Чи були спричинені виявлені у потерпілого тілесні ушкодження одне за одним в короткий проміжок часу чи вони були спричинені в різний час?

14.Чи можна в категоричній формі виключити можливість настання смерті потерпілого внаслідок наявних у нього прижиттєвих патологій головного мозку, легенів, серцево-судинної системи, нирок, печінки, кишкивника в сукупності з супутнім діагнозом тяжке алкогольне сп`яніння?

15.Виходячи з наявних у протоколі огляду місця події та трупу потерпілого відомостей про відсутність крові потерпілого в будь-якому, окрім зазначеного, місці, чи не свідчить це про те, що потерпілий втратив свідомість відразу після спричинення йому тілесного ушкодження в ділянці голови і що це тілесне ушкодження було спричинене саме в місці знаходження трупу?

16.Чи міг потерпілий ходити на ногах після отриманих переломів кісток обох ніг?

17.При наявному у потерпілого ОСОБА_10 тілесного ушкодження у вигляді забитої рани в лівій тім`яно-потиличній області чи була наявна у потерпілого кровотеча та яку крововтрату викликало зазначене тілесне ушкодження? Яка крововтрата була виявлена у потерпілого та як вона вплинула розвиток тілесних ушкоджень у потерпілого та настання його смерті?

18.Чи можливе було (з врахуванням стану тяжкого алкогольного сп`яніння) зупинення кровотечі у потерпілого ОСОБА_10 в ділянці забитої рани в лівій тім`яно-потиличній області без надання медичної допомоги? Якщо так, то впродовж якого часу могла самостійно зупинитися кровотеча?

19.Якщо кровотеча не зупинилася до моменту настання смерті, то враховуючи інтенсивність кровотечі та крововтрату у потерпілого, за який час до настання смерті була спричинена забита рана в лівій тім`яно-потиличній області?

20.При наявному у потерпілого ОСОБА_10 тілесного ушкодження у вигляді забитої рани в лівій тім`яно-потиличній області та кровотечі і її інтенсивності чи повинна була з медичної точки зору потрапити кров на одяг потерпілого при перебуванні останнього в положенні стоячи та сидячі впродовж від 5 хвилин до 3-6 годин?

21.Враховуючи характер та перебіг розвитку тілесного ушкодження (кровотеча) - забитої рани в лівій тім`яно-потиличній області, направленість слідів потоку крові від лівої скроневої ділянки голови по лобній ділянці над лівою бровою та по передній частині лоба потерпілого (згідно фотознімків до протоколу огляду трупа), відсутність слідів крові в інших місцях подвір`я та прилеглої до будинку території, відсутність крові потерпілого на його одязі (зокрема на головному уборі), відсутність слідів крові на шиї потерпілого та наявність (згідно протоколу огляду трупа) значної кількості крові в місці розташування голови потерпілого на замощенні подвір`я будинку АДРЕСА_2 , де був виявлений труп потерпілого, чи не свідчать перелічені фактичні обставини справи про те, що з медичної точки зору в момент або безпосередньо після спричинення вказаного тілесного ушкодження потерпілий не перебував у положення сидячи та стоячи та не пересувався по території домоволодіння та прилеглій території та не здійснював активних рухів?

Проведення експертизи доручити Комунальному закладу «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи», що розташоване за адресою: місто Дніпро, вулиця Соборна, будинок 14.

Для проведення комісійної судової медичної експертизи надати матеріали кримінального провадження № 0002331 від 31.12.2017 року в 3 (трьох) томах.

Роз`яснити експертам Комунального закладу «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» їх права та обов`язки, передбачені ст. 69 КПК України та відповідно до ст. 70 КПК України, попередити про кримінальну відповідальність передбачену ст.ст. 384, 385 КК України.

Розгляд справи відкласти до отримання висновку експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_24