09.02.2023 363/55/23
В И Р О К
09 лютого 2023 року м. Вишгород
Так, 27.10.2022 року (точного часу в ході досудового розслідування в формі дізнання не встановлено) у ОСОБА_4 , який знаходився за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме 1 (однієї) сітки «Парашут» з жилки. Цього ж дня, 27.10.2022 року близько 18 год. 00 хв., ОСОБА_4 , реалізуючи свій протиправний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленим знаряддям лову, а саме 1 (однією) сіткою «Парашут» з жилки розміром крок вічко 10 мм, довжина 4,2 м., прибув до річки Ірпінь, що в с. Синяк Бучанського району Київської області, не маючи законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом, порушуючи п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за №99, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», тримаючи в руках вищезазначену завчасно підготовлену сітку з жилки, на відстані близько 15 метрів від берегу річки Ірпінь в с. Синяк Бучанського району Київської області, встановив заборонене знаряддя лову у воду. Після вчинення всіх дій, які вважав за необхідне, спрямованих на незаконний вилов риби, ОСОБА_4 , близько 18 год. 30 хв., знаходячись поблизу річки Ірпінь, зайшов у воду, де зняв раніше встановлене ним за вищевказаних обставин заборонене знаряддя лову, а саме 1 (одну) сітку з жилки. Вказану сітку, в якій містилась свіжовиловлена риба в кількості 70 екземплярів, ОСОБА_4 перемістив на берег річки Ірпінь в с. Синяк, Бучанського району, Київської області, де був виявлений головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у місті Києві та Київській області.
Таким чином, ОСОБА_4 за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: 1 (однієї) сітки з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: риби, в кількості: щука - 6 екземплярів (3 468 грн. за екземпляр, загальною сумою 20 808 грн.), судак - 1 екземпляр (3 587 грн. за екземпляр, загальною сумою 3 587 грн. ), карась сріблястий - 61 екземпляр (1581 грн. за екземпляр, загальною сумую 96 441 грн.), окунь - 2 екземпляри (3 162 грн. за екземпляр, загальною сумою 6 324 грн.), плоскирка - 28 екземплярів (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 43 792 грн.), синець 2 екземпляри (1 581 грн. за екземпляр, загальною сумою 3 162 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 127 160 грн.
Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.
Так, згідно п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 99 зазначено, що «забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм».
Відповідно до листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України, вилученням водних біоресурсів рибному господарству України завдано істотну шкоду. Виходячи з вищевикладеного, своїми умисними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, ОСОБА_4 заподіяв істотної шкоди інтересам держави в особі Бучанської міської ради Бучанського району Київської області, на загальну суму 127 160 грн.
Вказаними умисними діями, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, ОСОБА_4 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України.
Від представника потерпілого ОСОБА_6 до суду надійшла заява, в якій остання просила розглянути зазначене кримінальне провадження за її відсутності. Суд, відповідно до вимог ст. 325 КПК України, заслухав думку учасників судового провадження, вирішив за можливе з`ясувати всі обставини під час судового розгляду за відсутності представника потерпілого та вирішив питання про проведення судового розгляду без неї.
Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 свою вину у вчиненні проступку, передбаченому ч. 1 ст. 249 КК України, визнав повністю, щиро розкаявся, підтвердив обставини вчинення ним кримінального правопорушення, зазначивши час, місце, спосіб його вчинення. Зокрема, він пояснив, що дійсно за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме однієї сітки з жилки незаконно виловлював рибу за обставин, викладених в обвинувальному акті.
Враховуючи те, що обвинувачений та інші учасники судового провадження не оспорюють обставини справи і судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, відсутні будь-які сумніви у добровільності їхньої позиції. Заслухавши думку учасників судового провадження та роз`яснивши їм положення ч. 3 ст. 349 КПК України, суд при визначенні обсягу доказів, що підлягають дослідженню, обмежився показаннями обвинуваченого, дослідженням матеріалів кримінального провадження, що характеризують його особу, визначивши відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.
Отже, суд, допитавши обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, приходить до висновку, що вина обвинуваченого, яка виразилась у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду доведена, дії обвинуваченого підлягають кваліфікації за ч. 1 ст. 249 КК України.
Відповідно до ст. 66 КК України обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого є щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину. Відповідно до ст. 67 КК України обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, судом не встановлено.
При призначенні покарання ОСОБА_7 суд, згідно з вимогами ст. 65 та ст. 68 КК України, враховує характер та ступінь тяжкості вчиненого злочину, який згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком, обставини, що пом`якшують покарання та відсутність обставин, які обтяжують покарання, дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він за місцем проживання характеризується позитивно, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, раніше не судимий в силу ст. 89 КК України, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, працює неофіційно будівельником та має щомісячний дохід близько 10 000 12 000 грн., тому вважає за необхідне призначити йому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у межах санкції цієї статті у виді штрафу, оскільки таке покарання, на думку суду, є необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових злочинів. Призначення такого покарання буде відповідати принципу необхідності і достатності для виправлення обвинуваченого і є дотриманням судом принципів «рівних можливостей» та «справедливого судового розгляду», встановлених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини та нормам кримінального законодавства України.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 53 КК України, з урахуванням майнового стану особи, суд може призначити штраф із розстрочкою виплати певними частинами строком до одного року.
Враховуючи майновий стан обвинуваченого, а саме те, що він неофіційно працює будівельником та має певний щомісячний дохід, а також те, що він утримує трьох неповнолітніх дітей, думку прокурора, суд вбачає наявність об`єктивних факторів, які можуть ускладнити виконання судового рішення, тому вважає можливим розстрочити сплату штрафу на десять місяців рівними частинами по 1 700 грн. щомісяця.
При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі призначення штрафу з розстрочкою виплати певними частинами він зобов`язаний сплачувати штраф у розмірі та строки, встановлені вироком суду. Про сплату відповідної частини штрафу необхідно повідомляти уповноважений орган з питань пробації за місцем проживання шляхом пред`явлення документа про сплату відповідної частини штрафу. Згідно з ч. 4 ст. 26 КВК України, у разі несплати чергового платежу штрафу, призначеного як основне покарання, з розстрочкою його виплати, суд через місяць після закінчення строку виплати чергового платежу замінює несплачену суму штрафу покаранням у виді громадських, виправних робіт або позбавлення волі відповідно до закону.
Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Крім того, відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання в тому числі і про те, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт.
Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області від 02.11.2022 року було накладено арешт на відро сірого кольору з полімерного матеріалу та виловлену рибу, а саме: карась 61 екз., окунь 2 екз., судак звичайний 1 екз., щука 6 екз., а також сітчасте знаряддя лову (Парашут), діаметром 4,2 мм з кроком вічка 10 мм, які передані на зберігання ФОП « ОСОБА_8 ». Зі змісту вказаної ухвали слідує, що арешт накладений з метою забезпечення збереження речових доказів. Суд вважає за необхідне скасувати накладений під час досудового розслідування вказаного провадження арешт на зазначене майно, оскільки в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Що стосується питання речових доказів, суд виходить з вимог ст. ст. 96-1, 96-2 КК України та вважає, що вони підлягають спеціальній конфіскації на користь держави.
Відповідно до ст. 124 КПК України, ст. 368 КПК України, суд вважає за необхідне стягнути процесуальні витрати за проведення у кримінальному провадженні експертизи з обвинуваченого на користь держави.
Відносно обвинуваченого запобіжний захід не обирався. Цивільній позов по справі не заявлено.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 368, 370, 374, 381, 382 КПК України, суд,-
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. (сімнадцять тисяч гривень 00 коп.).
Розстрочити ОСОБА_4 сплату штрафу в розмірі 17 000 (сімнадцяти тисяч) грн. рівними частинами на строк 10 (десять) місяців, встановивши суму виплати штрафу в розмірі 1 700 (однієї тисячі семисот) грн. щомісячно в строк до останнього дня кожного місяця, починаючи з місяця, наступного за тим, в якому даний вирок набере законної сили.
Арешт, накладений на підставі ухвали Ірпінського міського суду Київської області від 02.11.2022 року на: відро сірого кольору з полімерного матеріалу та виловлену рибу, а саме: карась 61 екз., окунь 2 екз., судак звичайний 1 екз., щука 6 екз., а також сітчасте знаряддя лову (Парашут), діаметром 4,2 мм з кроком вічка 10 мм, що передані на зберігання ФОП « ОСОБА_8 » - скасувати.
На підставі ст. ст. 96-1 та 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію, якою речові докази по цьому кримінальному провадженні, а саме -відро сірого кольору з полімерного матеріалу, виловлену рибу, а саме: карась 61 екз., окунь 2 екз., судак звичайний 1 екз., щука 6 екз., а також сітчасте знаряддя лову (Парашут), діаметром 4,2 мм з кроком вічка 10 мм, що передані на зберігання ФОП « ОСОБА_8 » конфіскувати в дохід держави.
На вирок може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Копію вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутніми в судовому засіданні.

Головуюча суддя ОСОБА_1