Ухвала

Іменем України

28 листопада 2022 року

м. Київ

провадження № 51-2953 ск 22

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_2,

суддів ОСОБА_3, ОСОБА_4,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року.

Зміст судових рішень, суть питання та встановлені судом обставини

Ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду Житомирської області від 1 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги потерпілого ОСОБА_1 від 7 лютого 2022 року на постанову начальника СД ВП № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 3 лютого 2022 року про закриття кримінального провадження № 0000368 за ч. 1 ст. 190, ч. 1 ст. 358 КК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 14 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді - без змін.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року клопотання потерпілого ОСОБА_1 задоволено частково,постановлено виправити описки, допущені у вищевказаній ухвалі суду від 14 вересня 2022 року, а саме у назві суду із яким проводилась відеоконференція та дати відкриття провадження і внесення відомостей до ЄРДР.

Ухвалами Верховного Суду від 3 жовтня та 19 жовтня 2022 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційними скаргами ОСОБА_1 на ухвали Житомирського апеляційного суду від 14 та 23 вересня 2022 року, оскільки ці рішення не підлягають оскарженню в касаційному порядку, відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду (далі - Велика Палата) від 14 листопада 2022 року відмовлено у відкритті провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 про перегляд ухвали Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року.

Вимоги та доводи особи, яка подала касаційну скаргу

23 листопада 2022 року до Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , у якій він не погоджується з ухвалою Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року. Зазначає, що цією ухвалою про виправлення описки була змінена суть ухвали Житомирського апеляційного суду від14 вересня 2022 року, а тому, через допущені, на його думку, істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, вона підлягає скасуванню.

Разом з цим, ОСОБА_1 просить передати провадження за його касаційною скаргою на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року на розгляд Великої Палати для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, так як вважає, що дане провадження містить виключну правову проблему.

Мотиви суду

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо касаційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

ОСОБА_1 двічі звертався до Верховного Судуз касаційними скаргами, однак ухвалами від 3 жовтня та 19 жовтня 2022 року було відмовлено у відкритті касаційного провадження за його касаційними скаргами на ухвали Житомирського апеляційного суду від 14 та 23 вересня 2022 року, оскільки ці рішення не підлягають оскарженню в касаційному порядку, відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України.

Відмовляючи у відкритті провадження Суд свої рішення мотивував тим, що відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України ухвала слідчого судді після її перегляду в апеляційному порядку, а також ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги на таку ухвалу оскарженню в касаційному порядку не підлягають.

Ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень має особливу правову природу, обумовлену її «похідним» характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описок і очевидних арифметичних помилок (або відмову у внесенні таких виправлень). Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди обумовлений змістом судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точки зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно із оцінкою змісту виправленого судового рішення.

А тому, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднане із наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень крім випадків, коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень.

Оскільки, відповідно до ч. 4 ст. 424 КПК України, ухвала Житомирського апеляційного суду від 14 вересня 2022 року, постановлена за результатами розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, не підлягає оскарженню в касаційному порядку, то так само не підлягає оскарженню в касаційному порядку і похідна від неї ухвала від 23 вересня 2022 року про виправлення описки у ній.

Наведене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 3 лютого 2020 року (справа № 585/2707/19) та від 6 вересня 2022 року (справа 727/5252/22).

Що стосується доводів ОСОБА_1 про наявність, на його думку, підстав для передачі провадження за його касаційною скаргою на розгляд Великої Палати, то вони не заслуговують на увагу з огляду на таке.

У статтях 434-1, 434-2 КПК України законодавцем визначені підстави і порядок передачі кримінального провадження на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати , і відноситься до стадії касаційного розгляду.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 434-1 КПК України суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати таке кримінальне провадження на розгляд Великої Палати, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики.

Сам зміст підстав і встановлений ст. 434-2 КПК України порядок передбачають, що питання передачі має розглядатися у судовому засіданні, обговорюватися у нарадчій кімнаті, вирішуватися шляхом постановлення мотивованої ухвали.

Відповідно до положень Глави 32 КПК України (статті 428, 430, 434) касаційний розгляд здійснюється судом касаційної інстанції лише після відкриття касаційного провадження.

Правилами статей 434-1, 434-2 Глави 32 КПК України врегульовано процесуальну діяльність суду вже після відкриття касаційного провадження, яке за змістом статті 428 КПК України відноситься до повноважень Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду.

Таким чином, відповідно до положень КПК України, питання про передачу кримінального провадження на розгляд Великої Палати Верховного Суду, як це передбачено правилами статей 434-1, 434-2 КПК України, вирішується лише після відкриття касаційного провадження.

Така позиція повністю узгоджується із висновком ВП ВС (провадження № 13-22зк18).

Тобто, питання про передачу касаційної скарги на розгляд Великої Палати може бути вирішене судом касаційної інстанції лише після відкриття касаційного провадження, якщо в ході касаційного розгляду буде встановлено, що провадження містить виключну правову проблему. Однак передбачені законом підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року - відсутні.

Керуючись п. 1 ч. 2 ст. 428 КПК України, Верховний Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 вересня 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4