У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 січня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту в кримінальному провадженні № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту в кримінальному провадженні № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що слідчим управлінням Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснювалося досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Також, в клопотанні представник зазначає, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва накладено арешт на майно, яке наразі зареєстроване за Київською міською радою, а саме: групу нежитлових приміщень № 69є та № 72є, що розташовані за адресою: м. Київ, вул. Волинська, 17/28, загальною площею 341 м2.

На думку представника заявника, підстави для арешту даного майна на даний час відсутні, оскільки вищезазначене майно зареєстровано за територіальною громадою м. Києва.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчому судді не було надано доказів, які б містили інформацію про стан кримінального провадження № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що слідчому судді не було надано доказів які б містили інформацію про стан кримінального провадження № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, а тому наразі слідчий суддя позбавлений можливості встановити правові підстави для розгляду такого клопотання слідчим суддею.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути представнику Київської міської ради ОСОБА_2 подане ним клопотання із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє його можливості повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 131-132, 170, 171, 173, 174, 309, 369, 371-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Київської міської ради ОСОБА_2 про скасування арешту в кримінальному провадженні № 0000095 від 20.09.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України - повернути особі, яка подала клопотання.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала клопотання, разом із клопотанням та всіма доданими до нього матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_3