УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2., за участі секретаря судового засідання ОСОБА_3., розглянувши заяву захисника ОСОБА_4. про відвід слідчого судді ОСОБА_5. від участі у розгляді клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві про вставнолення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003091 від 07.08.2021 за підозрою ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 186 КК України,

у с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся захисник ОСОБА_4. з заявою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5. від розгляду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві про вставнолення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003091 від 07.08.2021 (справа № 761/21499/22, провадження № 1-кс/761/11846/22).

На обґрунтування заявник зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_5., проігнорувала підстави для повернення стороні обвинувачення ініційованого останньою клопотання, прийняла це клопотання до провадження, не зважаючи на те, що воно подане не уповноважено особою, оскільки Шевченківське УП ГУНП у м. Києві не є територіальним органом Національної поліції України, отже, особа, яка подала клопотання, не є слідчим у розумінні вимог КПК України, всі проведені слідчі дії не є легітимними, зібрані докази законними.

У зв`язку з цим заявник вважав слідчого суддю ОСОБА_5. упередженою та необ`єктивною, тому просив відвести останню від розгляду клопотання сторони обвинувачення.

Учасники судового провадження, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, до суду не прибули, що не є перешкодою для розгляду заяви.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суддя, дослідивши заяву захисника, матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Статтею 75 КПК визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Суддя бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.

Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості при відправленні правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.

Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.

ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.

Заявник зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у прийнятті до провадження клопотання слідчого Шевченківського УПГУНП у м. Києві, яке не є органом досудового розслідування, оскільки у силу Постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 № 730 (далі - Постанова) таке не юридичною особою публічного права територіального органу Національної поліції України.

Водночас, з ст. 15 Закону України «Про національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на їх утримання.

З наведеної заявником Постанови вбачається, що юридичною особою публічного права є Головне управління Національної поліції у м. Києві.

У той же час до структури вказаного органу Національної поліції входять територіальні відокремлені підрозділи у районах, зокрема у Шевченківському районі м. Києва - Шевченківське УП ГУНП у м. Києві, що свідчить про необґрунтованість доводів ініціатора відводу щодо нелегитимності функціонування зазначеного органу досудового розслідування.

Таким чином, оцінюючи наведені заявником доводи щодо існування сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_5. через неповернення нею клопотання стороні обвинувачення, суддя дійшов висновку, що наведені ініціатором відводу факти не знайшли свого підтвердження, що спростовує твердження останнього про упередженість слідчого судді ОСОБА_5. та її перебування у прямій чи опосередкованій залежності від сторони обвинувачення.

Отже, зазначені у заяві обставини не утворює підстав для висновку щодо наявності ознак залежності судді ОСОБА_5. від певних осіб та її схильності до прийняття рішень на користь однією із сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4. про відвід слідчого судді ОСОБА_5. від участі у розгляді клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6. про вставнолення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003091 від 07.08.2021 (справа № 761/21499/22, провадження № 1-кс/761/11846/22) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_2