Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000160 відомості щодо якого 12.11.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000160 відомості щодо якого 12.11.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000160 відомості про яке 12.11.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, до СВ УП в метрополітені 12.11.2022 року надійшов рапорт чергового УП в метрополітені, про те, що 12.11.2022 року поліцейським на ст. Метро «Святошин» було виявлено групу осіб які за попердньою змовою зберігали при собі заборонені в обігу психотропні речовини.

В подальшому в ході затримання в порядку ст. 208 КПК України 12.11.2022 року у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено 2 крафт пакети з вмістом кристалоподібної речовини. Згідно висновку експерта №СЕ-19/111/22/49517-НЗПРАП від 16.11.2022 року у наданих на дослідження кристалоподібних речовинах білого та світло-бежевого кольорів виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 4 ММС (4-метилметкатинон), загальна маса 4 ММС в кристалоподібних речовинах становить 2,261 г.

4 ММС (4-метилметкатинон), згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 "Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, «Список № 2 «особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» в «Таблиці 1», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Крім того підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході затримання в порядку ст. 208 КПК України повідомив, що зберігає за місцем мешкання, а саме: АДРЕСА_1 , близько 30 кілограм вище зазначеної психотропної речовини та лабораторне обладнання для її виготовлення. В подальшому 13.11.2022 року в ході обшуку за адресою мешкання ОСОБА_5 а саме: АДРЕСА_1 , було вилучено близько 30 кілограм заборонених в обігу речовин та обладнання для його виготовлення.

13.11.2022 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України та в ході допиту підозрюваного, після вручення повідомлення, ОСОБА_5 повідомив, що будинок за адресою: АДРЕСА_1 , належить йому на праві власності та був спеціально підшуканий, та придбаний в 2021 році саме з метою облаштування в будинку лабораторії для виготовлення заборонених речовин, та використовувався саме з цією метою.

14.11.2022 Подільським районним судом м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 10.01.2023 року.

Санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

У ході проведення досудового розслідування отримано інформаційну довідку №315051542 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно згідно якої ОСОБА_5 на праві власності належить житловий будинок загальною площею 94,8 кв.м. розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Метою арешту майна є забезпечення спеціальної конфіскації відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглянути без його участі.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до переконання, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000160 відомості про яке 12.11.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в ході затримання в порядку ст. 208 КПК України повідомив, що зберігає за місцем мешкання, а саме: АДРЕСА_1 , близько 30 кілограм вище зазначеної психотропної речовини та лабораторне обладнання для її виготовлення. В подальшому 13.11.2022 року в ході обшуку за адресою мешкання ОСОБА_5 , а саме: АДРЕСА_1 , було вилучено близько 30 кілограм заборонених в обігу речовин та обладнання для його виготовлення.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України , арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту, є можливість приховування або використання цього майна власником. З накладенням арешту втрачається можливість особи відчужити цей актив. Отже, може бути виконане завдання арешту майна, а саме запобігання можливості його приховування або використання.

Матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, а також оцінка належності та допустимості доказів вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Сукупність долучених слідчим матеріалів та викладені у клопотанні обставини на даному етапі досудового розслідування є достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000160 відомості щодо якого 12.11.2022 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно, а саме на житловий будинок загальною площею 94,8 кв.м. розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві власності належать ОСОБА_5 , з забороною відчуження.

Арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6 ОСОБА_7