Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3812/19
номер провадження 1-кп/695/38/23
Номер рядка у звіті 17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2023 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючого-судді: ОСОБА_1

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

потерпілого ОСОБА_4

представника потерпілого ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглядаючи в судовому засіданні кримінальне провадження №0000842 від 17.09.2019 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 стосовно обставин виникнення тілесних ушкоджень у потерпілого ОСОБА_4 , що мало місце 17.09.2019 р. поблизу домоволодіння по АДРЕСА_1 під час конфлікту з ОСОБА_6 . Даний свідок був безпосереднім очевидцем події та може показати механізм отримання тілесних ушкоджень потерпілим. Захисник зазначив, що у висновку експерта № 05-8-01/394 від 15.11.2019 року вказано, що експерт не виключає можливості виникнення колото різаної рани черевної стінки в потерпілого ОСОБА_4 у час та при обставинах, вказаних в протоколі слідчого експерименту за його участю. Натомість під час проведення слідчого експерименту за участю обвинуваченого ОСОБА_6 , під час якого не був присутній судово медичний експерт, ОСОБА_6 вказував на механізм отримання тілесних ушкоджень потерпілим ОСОБА_4 . З висновку експерта №05-8-01/394/395 від 16.11.2019 року експерт вказав, що він не може дати відповідь на запитання: «Чи могли тілесні ушкодження на тілі ОСОБА_4 виникнути при обставинах, зафіксованих під час слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 .?», оскільки ОСОБА_6 не вказав механізм виникнення поранення черева в ОСОБА_4 . Таким чином під час досудового розслідування не було усунуто суперечності між показаннями потерпілого та підозрюваного шляхом проведення слідчого експерименту за участю свідка та очевидця події ОСОБА_8 та прийнято за основу показання потерпілого ОСОБА_4 .

Також адвокат ОСОБА_7 просив допитати судово-медичного експерта ОСОБА_9 щодо того питання, на яке вона не змогла надати відповідь у судово-медичному висновку.

Обвинувачений підтримав заявлені клопотання захисника.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотань, вказавши, що свідок ОСОБА_8 надавав свої показання в судовому засіданні. З клопотання захисника незрозуміло, якої мети він хоче досягнути проведенням даного експерименту. Щодо допиту експерта, то прокурор зазначив, що підозрюваний сам не вказав механізм нанесення тілесних ушкоджень, тому незрозуміло, що має роз`яснювати експерт.

Представник потерпілого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти клопотання щодо проведення слідчого експерименту, вказавши, що якщо свідок ОСОБА_8 щось бачив, то це буде свідчити не на користь обвинуваченого. Щодо допиту експерта представник також заперечував.

Потерпілий підтримав позицію свого представника.

Суд, вислухавши доводи учасників судового провадження, встановив наступні обставини.

Згідно ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною шостою статті 22 КПК України, визначено, що суд зберігає об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

При цьому ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантує право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Верховний Суд України в п.10 Постанови Пленуму «Про застосування конституції України при здійсненні правосуддя» від 01.11.1996 року за № 9, звернув увагу всіх судів на те, що конституційні положення про законність судочинства та рівність усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції) зобов`язують суд забезпечити всім їм рівні можливості щодо надання та дослідження доказів, заявлення клопотань та здійснення інших процесуальних прав. Згідно з ч.3 ст.333 КПК України якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановлені обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії.

Вимогами ч. 1 ст. 91 КПК України визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема: 1) подія кримінального правопорушення (спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (форма вини).

Частиною 1 статті 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно з ч.ч. 1, 2 і 3 ст. 240 КПК України, з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань. За необхідності слідчий експеримент може проводитися за участю спеціаліста. Під час проведення слідчого експерименту можуть проводитися вимірювання, фотографування, звуко - чи відеозапис, складатися плани і схеми, виготовлятися графічні зображення, відбитки та зліпки, які додаються до протоколу. До участі в слідчому експерименті можуть бути залучені підозрюваний, потерпілий, свідок, захисник, представник.

Відповідно до ч.1 ст.333 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

Частинами 3,4 статті 333 КПК України визначено, що в разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування. Суд відмовляє в задоволенні клопотання прокурора, якщо він не доведе, що слідчі (розшукові) дії, про проведення яких він просить, не могли бути проведені під час досудового розслідування через те, що не були і не могли бути відомі обставини, які свідчать про необхідність їх проведення.

У судовому засіданні 19.11.2021 р. свідок ОСОБА_8 надавав суду свої показання, і учасники судового провадження мали змогу ставити йому запитання.

Стороною захисту не доведено суду, що в ході проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_8 можуть бути отримані дані, які мають істотне значення для кримінального провадження та не можуть бути перевірені іншим шляхом.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що клопотання щодо проведення слідчого експерименту є необґрунтованим, відтак у задоволенні клопотання про доручення органу досудового розслідування проведення слідчої дії слідчого експерименту, слід відмовити.

Щодо клопотання про допит експерта суд зазначає наступне.

Порядок допиту експерта в суді регламентований ст.356 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

Частиною 3 статті 356 КПК України визначено, що експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Висновок експерта, як і його показання, є процесуальними джерелами доказів. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Основною метою виклику експерта для допиту в суді є необхідність роз`яснення висновку експертизи, яку він проводив по цьому кримінальному провадженню.

З вказаних норм законодавства можна зробити висновок, що експерт може надавати роз`яснення лише щодо тих питань, що висвітлені ним у висновку. Роз`яснення питань, що не були предметом дослідження, чинним кримінально процесуальним законодавством під час допиту експерта не допускаються.

Захисником обґрунтовано необхідність допиту експерта в судовому засіданні щодо питання, на яке вона не змогла надати відповідь у висновку.

У зв`язку з вище викладеним, суд дійшов висновку, що клопотання захисника обвинуваченого про допит експерта є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 333,356 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про проведення слідчого експерименту та про допит експерта ОСОБА_9 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено 17.01.2023р.