УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СГ АЛВА», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22

установив:

20.12.2022 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вхід. № 76779) клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СГ АЛВА», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22.

Клопотання обґрунтовується тим, що Ніжинською окружною прокуратурою здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України, в якому ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22 клопотання прокурора Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна задоволено та накладено арешт на майно, яке шляхом незаконного посіву та самовільного захвату земельних ділянок перебуває на землях, належних державному підприємству «Дослідне господарство Іванівка» - врожай соняшника 2022 року, у стані дозрівання на полях № 111, 112, 121, 122, 241, 251, 252, 311, 321, 331, 341, 351, 352, 361, 371, 381, 382, 391 земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:0001 площею 1426 га, розташованої на території Миколаївського старостинського округу Борзнянської міської ради Ніжинського району Чернігівської області, передавши його на зберігання ДП «ДГ Іванівка», із забороною розпоряджатись та користуватись цим майном іншим особам чи організаціям, окрім ДП «ДГ Іванівка», якому прийняти на зберігання врожай соняшника 2022 року після його збору до вирішення питання його належності, а також повідомляти прокурора ОСОБА_5 про початок дій, пов`язаних зі збиранням врожаю.

Листом Офісу Генерального прокурора від 28.11.2022 № 25/3-1353вих-22 повідомлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.09.2022 здійснюється Головним управлінням Національної поліції у місті Києві, а нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва - Київської міською прокуратурою.

Як вказує заявник, 17.05.2022 між ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ та ТОВ «СГ АЛВА» укладено Договір № 17/05-22 про обробіток землі, відповідно до умов якого сторони зобов`язуються займатися вирощуванням сільськогосподарської продукції на земельній ділянці загальною площею 1425,7 га, з кадастровим номером :04:001:0001, яка розташована на території Миколаївської сільської ради, Борзнянського району Чернігівської області та належить ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ на підставі державного акту на право постійного користування землею ЯЯ 376879 від 22.12.2011. Вказаним договором визначено, що ТОВ «СГ АЛВА» має право власності на посіви сільськогосподарських культур, на землях, що передані в обробіток за цим договором, в тому числі має виключне право на збір вирощеного на земельних ділянках врожаю.

На думку заявника, вказаний арешт накладено необґрунтовано, та він підлягає скасуванню, оскільки дійсним власником врожаю соняшника 2022 року на який накладено арешт є ТОВ «СГ АЛВА».

У судовому засіданні заявник клопотання про скасування арешту майна підтримав та просив задовольнити.

Адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ, у судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримав та просив задовольнити. На електрону пошту ним до початку судового засідання направлено письмові пояснення в яких зазначив, що слідчий суддя Бахмацького районного суду Чернігівської області без встановлення дійсних обставин справи, при накладенні арешту надав доказового значення довідці ДП «Дослідне господарство Іванівка» за № 200 від 04.10.2022, яка була видана та підписана ОСОБА_6 , як директором ДП «Дослідне господарство Іванівка», а також доводам останнього у якості представника власника майна - директора ДП «Дослідне господарство Іванівка», що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства України, оскільки останнього Наказом НААН України № 249-к від 29.09.2022 «Про звільнення ОСОБА_6 » було звільнено, а тому вчинення ОСОБА_6 будь-яких організаційно-розпорядчих або фінансово-господарських функцій щодо ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ є протиправними, оскільки Наказаом НААН України № 250-к від 29.09.2022 «Про призначення виконуючим обов`язки» призначено ОСОБА_7 виконуючим обов`язки ДП «ДГ «Іванівка» з 30.09.2022. Крім того, у письмових поясненнях зазначено, що ДП «ДГ «Іванівка» ІСГПС НААНУ підтверджує факт реального підписання належним представником підприємства Договору № 17/05-22 про обробіток землі від 17.05.2022, укладений між ДП «ДГ «Іванівка» ІСГПС НААНУ та ТОВ «СГ АЛВА», та зазначено, що вказаний договір є необхідною складовою для нормалізування господарської діяльності підприємства, а саме отримання доходу, який буде спрямовано на погашення податкових зобов`язань та виплату заробітної плати працівникам підприємства, а тому необхідним є скасування арешту майна - з врожаю соняшника 2022 року.

Уповноважений прокурор Київської міської прокуратури та слідчий ГУНП у місті Києві, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Разом із цим, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про скасування арешту майна, поданого в порядку ст. 174 КПК України.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, відповідно до листа Офісу Генерального прокурора від 28.11.2022 № 25/3-1353вих-22 станом на 21.11.2022 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 здійснюється Головним управлінням Національної поліції у місті Києві, а нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва - Київської міською прокуратурою.

Ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22 клопотання прокурора Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000079, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.09.2022, задоволено та накладено арешт на майно, яке шляхом незаконного посіву та самовільного захвату земельних ділянок перебуває на землях, належних державному підприємству «Дослідне господарство Іванівка» - врожай соняшника 2022 року, у стані дозрівання на полях № 111, 112, 121, 122, 241, 251, 252, 311, 321, 331, 341, 351, 352, 361, 371, 381, 382, 391 земельної ділянки з кадастровим номером :04:001:0001 площею 1426 га, розташованої на території Миколаївського старостинського округу Борзнянської міської ради Ніжинського району Чернігівської області, передавши його на зберігання ДП «ДГ Іванівка», із забороною розпоряджатись та користуватись цим майном іншим особам чи організаціям, окрім ДП «ДГ Іванівка», якому прийняти на зберігання врожай соняшника 2022 року після його збору до вирішення питання його належності, а також повідомляти прокурора ОСОБА_5 про початок дій, пов`язаних зі збиранням врожаю.

Відповідно до договору № 17/05-22 від 17.05.2022 про обробіток землі між ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ та ТОВ «СГ АЛВА», предметом якого є зобов`язання займатися вирощуванням сільськогосподарської продукції на земельній ділянці загальною площею 1425,7 га, з кадастровим номером :04:001:0001, яка розташована на території Миколаївської сільської ради, Борзнянського району Чернігівської області та належить ДП «Дослідне господарство «Іванівка» ІСГПС НААНУ на підставі державного акту на право постійного користування землею ЯЯ 376879 від 22.12.2011. Вказаним договором у п. 3.4 вказано, що ТОВ «СГ АЛВА» має право власності на посіви сільськогосподарських культур, на землях, що передані в обробіток за цим договором, в тому числі має виключне право на збір вирощеного на земельних ділянках врожаю та право залучати для виконання своїх зобов`язань третіх осіб.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Як вбачається з мотивувальної частини ухвали слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022, при накладенні арешту слідчий суддя виходив з того, що при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що арештоване майно відповідає критеріям передбаченим ст. 98 КПК України, є предметом кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

Разом із цим, у своїй ухвалі слідчим суддею не зазначено, що саме послугувало підставою для такого висновку та якими матеріалами кримінального провадження, здобутими в ході досудового розслідування, підтверджується факт того, що арештоване майно, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.09.2022, з метою встановлення об`єктивної істини у справі.

Не міститься у вказаній ухвалі й жодного доказу того, що такий обсяг втручання у господарську діяльність як арешт вказаного майна, виправдовує завдання кримінального провадження.

Між тим, надані матеріали, які додані до клопотання, містять відомості, що дають розумні підстави вважати, що вищенаведене майно, не є знаряддям вчинення злочину або об`єктом кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, або ж було отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На день розгляду слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, жодних доказів, які б спростовували доводи клопотання та підтверджували обставини, які є підставою для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, до суду не надали, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що сторона обвинувачення зобов`язана довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

Також, слідчий суддя звертає увагу й на те, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СГ АЛВА».

Керуючись статтями 2, 7, 172, 174, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «СГ АЛВА», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бахмацького районного суду Чернігівської області від 05.10.2022 у справі № 728/1277/22, а саме: на врожай соняшнику 2022 року у кримінальному провадженні №0000079 від 29.09.2022.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1