Справа № 712/9970/22
Провадження № 1кс/712/4379/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2022 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянув в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси внесене у кримінальному провадженні №0000038 від 15.03.2022 старшим слідчим в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене процесуальним керівником прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сміла Черкаської обл., зареєстрований та мешкаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 3 ст.4362 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1, 3 ст. 4362 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням погодженим погоджене процесуальним керівником прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,посилаючись на те, що досудовим розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою свого фактичного мешкання: АДРЕСА_1 , як з використанням власного аканту Інтернет-месенджеру «Telegram» з ім`ям « ОСОБА_8 » (зареєстрований за номером НОМЕР_1 ), так і в ході особистого спілкування з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у період з 25 березня по 14 вересня 2022 року, визнавав правомірною, виправдовував, заперечував збройну агресію російської федерації проти України, розпочату у 2014 році, а також глорифікував осіб, які здійснюють збройну агресію проти України, розпочату у 2014 році, діючи повторно.

22.11.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч.1, 3 ст.4362 КК України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчинені вказаних злочинів, є зібрані у ході досудового розслідування документи, а також відомості, що містяться у протоколах слідчих (розшукових) дій, протоколах негласних слідчих (розшукових) дій, проведених у кримінальному провадженні, зокрема у:

- відповіді на доручення слідчого листі 2-го відділу ГВ ЗНД УСБУ в Черкаській області №5/2/1141 від 13.07.2022;

- відповіді на доручення слідчого листі 2-го відділу ГВ ЗНД УСБУ в Черкаській області №5/2/2099 від 18.11.2022;

- протоколі за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій №5/2/2101т від 16.09.2022;

- протоколі за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій №5/2/2100т від 16.09.2022;

- висновку спеціаліста від 03.11.2022;
- інших зібраних у провадженні доказах та документах.
На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , знаходячись на волі: буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України); буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме з метою уникнення покарання у вигляді конфіскації майна вчиняти дії, спрямовані на його відчуження (п.4 ч.1 ст.177 КПК України); може вчинити інші злочини чи продовжити злочин, у якому підозрюється (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

Зазначені ризики існують, оскільки: ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання строком від 5 до 8 років позбавлення волі; підозрюваний має яскраво виражені українофобські налаштування, негативно ставиться до української влади та українського населення в цілому, підтримує російські війська та дій політичного керівництва рф; на сьогоднішній день в Україні введено указом Президента України воєнний стан, в умовах якого вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому злочину набуває особливо небезпечного характеру; має рідних за кордоном, куди може виїхати з метою уникнення від кримінальної відповідальності; розуміючи можливу конфіскацію майна, у разі доведення стороною обвинувачення його винуватості у вказаному злочині, ОСОБА_6 може вживати заходів, спрямованих на відчуження та приховання належного йому майна.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п.4 ч.1 ст.184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України і обставин, які підтверджують ці ризики, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти переліченим ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід.

Разом з цим, при обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, вважає за доцільне визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу, яка буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у останнього бажання будь-яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні, відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави та призначити заставу в розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 208 000 грн. (двісті вісім тисяч) гривень.

У вказаному випадку застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання покладених обов`язків на особу, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину проти миру, безпеки людства та міжнародного правовпорядку.

Крім того, у разі внесення підозрюваним застави, орган досудового розслідування вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України.

Слідчий в клопотанні вказує, що беручи до уваги викладене, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_6 , з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, які передбачені у ст.194 КПК України, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та експертів, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, що зазначено у п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, тому існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні просили не застосувати до нього запобіжний захід пов`язаний з позбавленням волі. Підозрюваний в судовому засіданні пояснив, що він не виправдовував збройну агресію Російської федерації проти України.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддею встановлено, що 15.03.2022 до ЄРДР внесено відомості за ч. ч.ч.1, 3 ст. 4362 КК України.
22.11.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.ч.1, 3 ст.4362 КК України.

Із наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження випливає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується наданими суду доказами.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий в своєму клопотанні зазначає, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 3 ст. 4362 КК України, підтверджується також зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:відповіді на доручення слідчого листі 2-го відділу ГВ ЗНД УСБУ в Черкаській області №5/2/1141 від 13.07.2022; відповіді на доручення слідчого листі 2-го відділу ГВ ЗНД УСБУ в Черкаській області №5/2/2099 від 18.11.2022; протоколі за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій №5/2/2101т від 16.09.2022; протоколі за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій №5/2/2100т від 16.09.2022; висновку спеціаліста від 03.11.2022;інших зібраних у провадженні доказах та документах.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи питання щодо правильності кваліфікації дій підозрюваного, вважає, що наявні у провадженні докази свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Як вбачається з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних засобів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених слідчим ризиків, виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Бекчиєв проти Молдови», § 58, ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 від слідства та суду з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що останній зареєстрований та проживає в м. Сміла Черкаської області, а також те, що він є особою працездатного віку, офіційно працевлаштований, має близьких рідних за кордоном, куди може виїхати з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що підвищує ймовірність того, що останній може переховуватися від слідства та суду.

Беззаперечних даних, які б виключали вказаний ризик, слідчим суддею на даний час не встановлено і стороною захисту не надано.
Таким чином, в діях підозрюваного ОСОБА_6 встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Натомість доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є безпідставними і не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При цьому, метою застосування запобіжного заходу є забезпечувальна функція, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, офіційно працевлаштований, на утриманні має матір інваліда 2 групи. Тож з урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , ступінь суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, враховуючи зміст ризиків, на запобігання яких необхідне застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне застосування до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладанням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Такий вид запобіжного заходу, який буде достатнім для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись, 176-178, 182, 184, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Черкаській області підполковнику юстиції ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто до 20.01.2023 року, включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати її:

1) за наявності здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

3) не залишати житло та не відлучатись з місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 у визначений судом час без дозволу слідчого, прокурора, або суду. В період воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_6 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 20 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_6 , слідчому, та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Копію цієї ухвали мені вручено « » листопада 2022 року о « » год. « » хв.
Одночасно роз`яснено порядок її оскарження.

Підозрюваний ОСОБА_6