Справа № 643/1017/23
Провадження № 1-кп/643/87/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2023 року м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - адвоката ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

потерпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0001062 від 04.12.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Станом на 23.03.2023 року вказане кримінальне провадження по суті не розглянуте.

Прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 строком на 60 діб у ДУ «Харківський слідчий ізолятор». В обгрунтування клопотання посилалася на наступне. Ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 15.12.2022 ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор». Підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стала наявність обгрунтованої підозри та сукупність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема можливість з боку ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та суду, можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень. Станом на цей час існує необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , оскільки ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання вказаного запобіжного заходу на стадії досудового слідства не втратили актуальності і продовжують існувати, а жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може їм запобігти. Станом на цей час існують ризики, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: п.1 ч.1 ст. 177 КПК України - може переховуватись від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, у зв`язку із тривалим терміном покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років; п.3 ч.1 ст. 177 КПК України - може незаконно вплинути на свідків та потерпілу, з якою він разом проживає; п.5 ч.1 ст. 177 КПК України - може вчинити новий злочин у зв`язку із відсутністю законних джерел отримання грошових коштів. Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, які визначені цією статтею. Таким чином, є обгрунтовані підстави вважати, що зазначені ризики не зменшилися та не зникли, а тому не може бути застосований більш м`який запобіжний захід. З огляду на фактичні обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , на характеристику особи обвинуваченого, на ризики, які на цей час не зменшились та не зникли, вважає, що вказаний запобіжний захід відповідає характеру кримінального правопорушення, суспільному інтересу та жоден інший, більш м`який, запобіжний захід, не може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та не виключить зазначені вище ризики.

Потерпіла ОСОБА_6 не висловила чіткої позиції стосовно клопотання прокурора.

Захисник - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора, оскільки вважав його необгрунтованим, а ризики недоведеними. Його підзахисний не мав умислу на позбавлення життя матері. Він знаходиться в тяжкому стані за станом здоров`я, не має впливу на інших учасників кримінального провадження, тому просив змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до частин першої та другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Суд, заслухавши учасників кримінального провадження, перевіривши доводи клопотань та матеріали справи, прийшов до наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, вчиненого стосовно матері, з якою мешкали за однією адресою, не має офіційних джерел доходу, дані про наявність стійких соціальних зв`язків у суду відсутні.

Враховуючи вищенаведене, з метою уникнення спроби обвинуваченого переховуватися від суду, незаконного впливу на недопитаних по справі потерпілої та свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, суд приходить до висновку, що стосовно обвинуваченого необхідно продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів.

Підстав для задоволення клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 про зміну стосовно обвинуваченого запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт суд не вбачає, оскільки не спростовує висновків суду щодо доцільності продовження строків тримання обвинуваченого під вартою.

Згідно з п.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Також, зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ "Летельє проти Франції", суд вважає обґрунтованим клопотання прокурора про необхідність продовження щодо обвинуваченого виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних вище норм закону і правовими позиціями ЄСПЛ.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183 ч.2 п.4, 197, 205, 331, 376 ч.2 КПК України, суд -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт - відмовити.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харкова, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на шістдесят днів, тобто до 22 травня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Повну ухвалу суду оголоcити о 09.45 год. 27 березня 2023 р.

Cуддя ОСОБА_1