У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 жовтня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділу СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Вербка, Ковельського району, Волинської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, пенсіонера, голови Рівненської обласної громадської організації "Всеукраїнська спілка автомобілістів", раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у кримінальному провадженні № 0000105, відомості про яке 03.06.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
В С Т А Н О В И В:
Начальник відділу СУ ГУНП в Закарпатській області підполковник поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, у кримінальному провадженні № 0000105, відомості про яке 03.06.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що на початку червня 2022 року ОСОБА_4 зустрівся з раніше знайомим йому ОСОБА_7 , який на даний час проходить військову службу по мобілізації у ІНФОРМАЦІЯ_2 , та запропонував йому придбати у нього зброю і боєприпаси, після чого ОСОБА_7 звернувся у правоохоронні органи з відповідною заявою та діяв під контролем правоохоронних органів.

ОСОБА_4 , у невстановлений слідством час, придбав на ринку у м. Здолбунів, Рівненської області 32 пістолетні патрони центрального бою калібру 9х18ПМ, які в подальшому зберігав за місцем свого проживання у АДРЕСА_1 .

В подальшому 15.06.2022 року біля 12 год., знаходячись в м. Рівне, Рівненської області, ОСОБА_4 зустрівся із ОСОБА_7 , та в ході особистого спілкування з останнім, за грошові кошти в сумі 500 грн. збув йому вказані 32 пістолетні патрони центрального бою калібру 9х18ПМ.

Надалі, 18.08.2022 ОСОБА_4 запропонував ОСОБА_7 придбати вогнепальну зброю та бойові припаси, а саме реактивні осколкові гранати, кулемети, гранатомети, прицільні пристрої до ГРП-7.

19.08.2022 ОСОБА_7 , на прохання ОСОБА_4 , прибув у місто Рівне, де приблизно о 11 год. біля готелю Форсаж за адресою: м. Рівне, вул. Княза Володимира, 109, ОСОБА_4 , умисно, з метою незаконно збагатитися, за грошові кошти у сумі 520 тис. грн. та 40 тис доларів США збув ОСОБА_7 вогнепальну зброю та бойові припаси, а саме 270 реактивних осколкових гранат та 270 порохових зарядів (типу OG-7V), 2 кулемета іноземного виробництва; 15 гранатометів типу РПГ- 7, 15 прицільних пристроїв до РПГ-7.

20 серпня 2022 року заступником начальника відділу СУ ГУНП за погодженням прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону було повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, - незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут вогнепальної зброї та бойових припасів.
Слідчий вказує, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 21 серпня 2022 відносно підозрюваного ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 16 жовтня 2022 року.
Слідчий зазначає, що вина підозрюваного ОСОБА_4 цілком підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій та висновками судових експертиз.
Разом з тим, у сторони обвинувачення, з метою виконання завдань кримінального провадження, зокрема шляхом забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, є обґрунтована необхідність у продовженні строку досудового розслідування, для проведення ряду слідчих та процесуальних дій, зокрема: долучити до матеріалів кримінального провадження ухвали про дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які перебувають на стадії зняття грифу секретності; після отримання всіх матеріалів НСРД вирішити питання щодо необхідності проведення додаткових слідчих (розшукових) дій, допитів свідків, з метою встановлення можливих інших фігурантів; отримати висновки призначеної комплексної балістичної та вибухо-технічної експертизи, яка проводиться експертами ДНДЕКЦ м. Київ; отримати висновок компютерно-технічної експертизи, яка проводиться експертами Закарпатського НДЕКЦ МВС України; у встановленому ст. ст. 290 291 КПК України порядку, надати доступ до матеріалів кримінального провадження підозрюваному та його захиснику, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування; при необхідності виконати інші необхідні слідчі дії, необхідність в яких може виникнути в ході досудового розслідування по даному кримінальному правопорушенні.
Перелічені вище слідчі та процесуальні дії мають доказове значення у провадженні, є необхідними для об`єктивного розслідування кримінального провадження та не є вичерпними, оскільки після їх проведення може виникнути необхідність у проведенні інших слідчих (розшукових) дій. Крім того, невідкриття всіх матеріалів НСРД, у тому числі і ухвал суду про надання дозволу на їх проведення стороні захисту, в порядку ст. 290 КПК є підставою для визнання таких доказів недопустимими (Постанова ВСУ від 16.03.2017 № 5-364кс16.)
Провести вказані слідчі дії у двомісячний строк не видалось за можливе, у зв`язку із значною кількістю та тривалістю проведення судових експертиз, інших процесуальних дій, без яких неможливо завершити досудове розслідування.
Слідчий зазначає, що стороною обвинувачення зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема того, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінальної відповідальності зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду; усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення даного злочину може незаконно впливати на свідків з метою зміни їх показань на свою користь; може повідомити своїх знайомих осіб, щодо знищення речових доказів.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт та застава, на думку сторони обвинувачення, будуть не достатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту, а тому, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні, дає підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
На підставі наведеного, слідчий просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с.Вербка, Ковельського району, Волинської області, мешканця АДРЕСА_1 , одруженого, пенсіонера, терміном на 30 днів.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строків досудового розслідування з урахуванням постанови про продовження строків досудового розслідування від 13.10.2022.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечила щодо заявленого клопотання, просила відмовити в задоволенні такого та обрати відносно ОСОБА_4 менш суворий запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Разом з цим, просила врахувати, що підозрюваний ОСОБА_4 є пенсіонером, який має на утриманні хвору дружину пенсійного віку, має постійне місце проживання, характеризується позитивно та є почесним волонтером України.
Підозрюваний ОСОБА_4 заперечив проти заявленого клопотання, вказував, що співпрацює зі слідством, бажає довести свою невинуватість.
Заслухавши позицію прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Як встановлено слідчим суддею у судовому засіданні Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000105, відомості про яке 03.06.2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
20.08.2022 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.08.2022 року, відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, а саме до 16.10.2022 року. Разом з цим, визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків в розмірі 640 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1587840 грн. У разі внесення застави у вказаному розмірі слідчим суддею постановлено покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за вимогою; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та роботи; не відлучатись із місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду ( АДРЕСА_1 ), здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Постановою керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_10 від 13.10.2022 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 3-х місяців, тобто до 20.11.2022.
Згідно з вимогами п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
П.4 ч.2 ст.183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За правилами ч. 2 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.
Згідно з приписами ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно Постанови №14 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 19 грудня 2014 року «Про узагальнення судової практики застосування судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства щодо обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи.
Крім іншого, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу мають бути оцінені в сукупності всі юридично значимі обставини, визначені в ст. 178 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за вчинення якого передбачено кримінальну відповідальність у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, тобто у вчинені тяжкого злочину.
Також, слідчий суддя керується положеннями ч. 1 ст. 178 КПК України, відповідно до яких при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
З практики ЄСПЛ вбачаються та діють принципи конвенційного прецедентного права як підстави для відмови в звільненні особи з-під варти, а саме: 1. ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСППЛ «Штегмюллер проти Австрії» від 10.11.1969 року); 2. ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя (рішення ЄСППЛ «Вемгофф проти Німеччини» від 27.06.1968 року).
Також слідчий суддя бере до уваги, що Європейський суд з прав людини в рішенні по справі "Нечипорук і Йонкало проти України" в пункті 175 зазначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, що забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Доводи сторони захисту зазначених висновків слідчому судді не спростовують, а матеріали провадження не містять переконливих відомостей, які б унеможливлювали перебування підозрюваного під вартою. Наявність характеризуючих даних про особу підозрюваного, на які посилається сторона захисту, не можуть бути безумовними підставами для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовують висновки слідчого судді про те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, яких ще не було допитано, вчинити інше кримінального правопорушення, а тому слідчий суддя вважає, що слід продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи наведене, суд приходить до переконання за необхідне продовжити підозрюваному ОСОБА_4 строк тримання під вартою з визначенням розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, 640 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 1587840 грн., у межах строку досудового розслідування, а саме, до 18.11.2022 року, включно.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 197, 314-316, 369, 372, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання начальника відділу СУ ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою з визначенням розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, 640 (шістсот сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 1587840 грн. до 18 листопада 2022 року, включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складено 19 жовтня 2022 року о 16 год. 55 хв.
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1