Провадження № 1-кс/761/8610/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №20000976 від 29.03.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:
09 серпня 2022 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №20000976 від 29.03.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про накладення арешту на нерухоме майно - земельну ділянку площею 0,15 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 241, кадастровий номер :01:002:0419, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 54.9 кв.м., житлова площа 25.2 кв.м., адреса: АДРЕСА_1 ; житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 47.7 кв.м., житлова площа 15.7 кв.м., адреса: АДРЕСА_2 , які належать підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , для забезпечення його зберігання з метою забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні № 0000976 від 29.03.2022.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальному провадженні №20000976 від 29.03.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що в ході досудового розслідування встановлено, що 29.03.2022, приблизно о 10 год. 00 хв. водій ОСОБА_3 , керуючи технічно справним автомобілем марки «АUDI A4», р.н. НОМЕР_2 , рухаючись по проїзній частині проспекту Миколи Бажана в м. Києві, будучи обізнаним, що транспортний засіб є джерелом підвищеної небезпеки, ігноруючи вимоги Правил дорожнього руху України, безвідповідально ставлячись до можливості настання негативних наслідків, маючи об`єктивну змогу спостерігати за показниками спідометру та обрати безпечну швидкість руху в межах дозволеної, порушуючи швидкісний режим, наближаючись до світлофорного об`єкту, який перебував в полі його зору та усвідомлюючи, що для його напрямку руху увімкнений червоний (забороняючий рух) сигнал світлофору, будучи зобов`язаним у такому випадку зупинитися перед дорожньою розміткою 1.12 (стоп-лінія), нехтуючи застосуванням безпечних прийомів керування, наражаючи на небезпеку інших учасників дорожнього руху, усвідомлюючи, що своїми односторонніми діями створив для себе умови, в яких позбавлений можливості уважно стежити за дорожньою обстановкою та відповідно реагувати на її зміни, відволікся від керування транспортним засобом у дорозі, виїхав на перехрестя з Харківською площею в м. Києві, де здійснив зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ-21101», р.н. НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_6 , який виїхав на перехрестя на зелений (дозволяючий рух в його напрямку) сигнал світлофору.
В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди, пасажир автомобіля марки «ВАЗ-21101», р.н. НОМЕР_3 , ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження від яких 04.07.2022 о 20 год. 20 хв. померла в приміщенні КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги».
01.08.2022 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

03.08.2022 від потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 надійшла позовна заява про стягнення з ОСОБА_3 на користь потерпілих майнової шкоди в розмірі 358966,26 грн. та моральної шкоди в розмірі 10 000 000 грн.

У своєму клопотанні слідчий зазначає, що в ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , на підставі приватної власності належать три об`єкти нерухомості:

- земельна ділянка площею 0,15 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 241, кадастровий номер :01:002:0419, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 орієнтовна вартість якої складає 24 948 грн., 00 коп.;

- житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 54.9 кв.м., житлова площа 25.2 кв.м., адреса: АДРЕСА_1 орієнтовна вартість якого складає від 189 000 грн. до 294 000 грн.;

- житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 47.7 кв.м., житлова площа 15.7 кв.м., адреса: АДРЕСА_2 - орієнтовна вартість якого складає від 189 000 грн. до 294 000 грн.

З метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся з зазначеним клопотанням.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не прибула, до початку судового розгляду надіслала заяву в якій просила проводити розгляд без її участі, вказувала, що клопотання підтримує в повному обсязі і просить задовольнити.

Слідчий ОСОБА_4 в судове засідання не прибув, на електронну пошту суду надіслав заяву в якій просив розглянути клопотання без його участі та задовольнити. До заяви долучив рапорт про те, що захисник підозрюваного був повідомлений про час та дату судового розгляду завчасно та належним чином.

Жодних заяв та клопотань, в тому числі про відкладення розгляду справи, від підозрюваного або його захисника до суду не надходило.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна у відсутність прокурора, слідчого та підозрюваного або його захисника.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, зокрема позовну заяву потерпілих, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зі змісту клопотання про арешт майна та доданих до нього матеріалів кримінального провадження №20000976 від 29.03.2022, вбачається, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

03.08.2022 від потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 надійшла позовна заява про стягнення з ОСОБА_3 на користь потерпілих майнової шкоди в розмірі 358966,26 грн. та моральної шкоди в розмірі 10 000 000 грн.

Разом з тим, під час судового розгляду встановлено, що майно на яке слідчий в клопотанні просить накласти арешт, належить підозрюваному ОСОБА_3 , при цьому зі змісту долучених до клопотання документів вбачається, що вартість майна, на яке орган досудового розслідування просить накласти арешт не перевищує розмір завданої шкоди.

Згідно з ч.6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя зазначає про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких є арешт майна.

Зі змісту цивільного позову вбачається, що діями підозрюваного ОСОБА_3 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, потерпілим ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 завдано майнову шкоду в розмірі 358966 (триста п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот шістдесят шість) грн. 26 коп. та моральну шкоду в розмірі 10 000 000 (десять мільйонів) грн. З урахуванням того, що потерпілими заявлено цивільний позов на зазначену суму, виникла необхідність в накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_3 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, потреба у якому може виникнути у разі встановлення вини підозрюваного.

З огляду на вищезазначені обставини, заявлення цивільного позову, з урахуванням вартості майна, яке не перевищує розмір завданої шкоди згідно цивільного позову, слідчий суддя з метою забезпечення можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, потреба у якому може виникнути у разі встановлення вини підозрюваного, враховуючи правову підставу для арешту майна, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання та накладення арешту на майно підозрюваного.

Крім того, існують реальні ризики передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И Л А :
Клопотання старшого слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №20000976 від 29.03.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- земельна ділянка площею 0,15 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 241, кадастровий номер :01:002:0419, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,

- житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 54.9 кв.м., житлова площа 25.2 кв.м., адреса: АДРЕСА_1 ,

- житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер 241, загальна проща 47.7 кв.м., житлова площа 15.7 кв.м., адреса: АДРЕСА_2 .

що на праві власності належать ОСОБА_3 , у вигляді заборони відчужувати та розпоряджатися вказаним майном, без заборони використання житлового приміщення особами, які на законних підставах у ньому проживають.

Заборонити уповноваженим органам державної влади, нотаріусам, державним реєстраторам, акредитованим суб`єктам, депозитарним установам здійснення будь-яких дій щодо реєстрації відчуження та/або розпорядження зазначеним рухомим майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1