У Х В А Л А
Іменем України
04 серпня 2022 року
м. Київ
справа № 686/11495/16-п
провадження № 51-2238впа22
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі Суд) у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянув у судовому засіданні подання Хмельницького апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_5 за його апеляційною скаргою на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 травня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого і
ВСТАНОВИВ:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду надійшло подання Хмельницького апеляційного суду про направлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП щодо ОСОБА_5 за його апеляційною скаргою на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 травня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Подання мотивовано тим, що відповідно до звіту про неможливість розподілу справи за єдиним унікальним номером 686/11495/16-п щодо ОСОБА_5 між суддями Хмельницького апеляційного суду спеціалізацію для розгляду даної справи про адміністративне правопорушення в цьому суді мають семеро суддів, в кожного з яких дана справа перебувала в провадженні. Однак судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (з підстав того, що вони перебувають із суддями ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 перебувають у дружніх та службових відносинах), ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (з підстав недопущення сумнівів у їх безсторонності та неупередженості) заявили самовідводи, які були задоволені. Таким чином, у апеляційному суді відсутні судді з необхідною спеціалізацією для розгляду даної справи.
Учасники судового провадження в судове засідання не прибули, хоча належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання.
Колегія суддів заслухала суддю-доповідача, дослідила матеріали подання, перевірила доводи, наведені у ньому, та дійшла такого висновку.
Як вбачається із матеріалів справи, постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 травня 2022 року провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Інкриміноване ОСОБА_5 правопорушення полягало у прояві неповаги до колегії суддів Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 під час судового засідання в залі апеляційного суду, що стало підставою для складення відносно ОСОБА_5 протоколу про адміністративне правопорушення.
ОСОБА_5 , не погоджуючись з вищевказаним судовим рішенням, звернувся з апеляційною скаргою до Хмельницького апеляційного суду.
В усіх суддів Хмельницького апеляційного суду (всього сім суддів судової палати з розгляду кримінальних справ) по черзі дана справа перебувала в провадженні і кожним із цих суддів було заявлено самовідвід, який був задоволений. Зокрема суддями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 було заявлено самовідвід з підстав того, що вони перебувають із суддями ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у дружніх та службових відносинах, а суддями ОСОБА_11 та ОСОБА_12 з підстав недопущення сумнівів у їх безсторонності та неупередженості.
Таким чином, на даний час у Хмельницькому апеляційному суді відсутні судді з необхідною спеціалізацією для розгляду вказаної справи.
Статтями 287, 288 КУпАП передбачено право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та врегульовано порядок такого оскарження.
Разом з тим, вирішення питання про направлення справи про адміністративне правопорушення з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також з одного суду апеляційної інстанції до іншого не передбачено нормами КУпАП.
Проте, виходячи з системного аналізу законодавства та враховуючи практику Верховного Суду, існують підстави, за наявності яких передача справи про адміністративні правопорушення на розгляд іншого суду є обов`язковою.
Такі підстави виникають в наступних випадках:
1) справа стосується особи, яка працює або працювала на посаді судді у тому суді, до підсудності якого належить здійснення провадження (ухвали Верховного Суду від 18 червня 2019 року № 51-3010впа19 та від 31 травня 2019 року № 51-662впа19);
2) особа яка притягується до адміністративної відповідальності є працівником суду (ухвали Верховного Суду від 10 вересня 2019 року № 51-4452впа19, від 09 листопада 2018 року № 51-9689впа18, а також від 16 травня 2018 року № 51-6146впа18);
3) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду (ухвала Верховного Суду від 31 травня 2019 року № 51-662впа19).
За наявності хоча б однієї з таких обставин, з метою забезпечення реалізації конституційного права на апеляційний перегляд справи, задля об`єктивності та безсторонності розгляду справ про адміністративні правопорушення, Верховний Суд задовольняє подання апеляційних судів щодо направлення таких справ для розгляду по суті до іншого суду.
Щодо обґрунтованості висловленого у цій справі сумніву, то питання про особисту упередженість будь-кого із суддів апеляційного суду не ставиться. Обставину, на яку міститься посилання у поданні суду, слід розглядати з погляду об`єктивного критерію оцінки безсторонності існування обставин, що піддаються перевірці, які можуть поставити під сумнів безсторонність усього складу апеляційного суду.

Факт того, що ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , щодо яких було вчинено адміністративне правопорушення, є суддями цього суду, що стало підставою для заявлення самовідводу іншими суддями цього суду, не викликає сумнівів.
При цьому КУпАП не містить правила, яке б забезпечувало безсторонність суду у справі про адміністративне правопорушення. Однак, як зазначав Європейський суд з прав людини при тлумаченні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,існування національної процедури, покликаної гарантувати неупередженість, є необхідною складовою права на справедливий судовий розгляд. Такі правила свідчать про намагання національного законодавця усунути будь-які правомірні сумніви в неупередженості судді і відповідного суду, а також є спробою забезпечити безсторонність, ліквідувавши таким чином причину занепокоєння. Окрім виключення дійсно заангажованого підходу, вони мають на меті усунути будь-яку видимість упередженості і, відповідно, зміцнити довіру, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати у громадськості (рішення ЄСПЛ у справі «Micallefv. Malta», №17056/06, від 15 жовтня 2009 року).

Враховуючи фундаментальне значення безсторонності суду для права на справедливий судовий розгляд і загальний обов`язок держави вживати всіх необхідних заходів для забезпечення такого права, колегія суддів не вважає відсутність регулювання в КУпАП питання про передачу справи до іншого суду за наявності розглянутої тут обставини достатньою підставою для відмови учаснику процесу в праві на справедливий суд.
Таким чином, враховуючи обставини цієї справи та правове значення, яке надається цим обставинам законом, колегія суддів дійшла висновку, що доводи подання голови апеляційного суду є обґрунтованими, а тому, справа не може бути розглянута Хмельницьким апеляційним судом, оскільки вже перед початком апеляційного розгляду зрозуміло, що з огляду на вимоги, встановлені національним законом та міжнародними стандартами судочинства, цей суд не буде відповідати об`єктивному критерію безсторонності, що, власне, і стало підставою для самовідводу усіх суддів апеляційного суду із необхідною для розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 спеціалізацією та, у результаті, призвело до неможливості розподілу справи між суддями, що підтверджується наявним у справі відповідним звітом (т. 2, а.с. 182 183).

Відтак, в ситуації, що виникла в цій справі, колегія суддів вважає, що існують підстави для передачі справи до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду для забезпечення прав учасників процесу на справедливий судовий розгляд.
Керуючись ст. 129 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Суд
ПОСТАНОВИВ:
Подання Хмельницького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_5 за його апеляційною скаргою на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 30 травня 2022 року передати до Тернопільського апеляційного суду, як до найбільш територіально наближеного.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3