Справа № 703/1393/22
УХВАЛА

28 червня 2022 року суддя Смілянський міськрайсуду Черкаської області ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 у справі про розгляд його скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження,

встановив:

На розгляд слідчому судді ОСОБА_4 9 червня 2022 року, згідно протоколу автоматизованого розподілу справ у суду, надійшла скарга ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження.

В судового засіданні 20 червня 2022 року автор скарги - ОСОБА_3 заявив слідчому судді ОСОБА_4 відвід, посилаючись на те, що суддя вже розглядав пов`язану із оскаржуваною постановою цивільну справу,що він зацікавлений у результаті розгляду скарги, крім того слідчий суддя ОСОБА_4 неодноразово ухвалював негативні для скаржника рішення.

Відповідно до ч.3 ст.81 КПК України при розгляді відводу суд має вислухати особу, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думку осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав заяву та просив її задовольнити.

Слідчий СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 просила відмовити в задоволенні заяви, вважає, що підстави для в задоволення скарги відсутні.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , та вислухавши позицію слідчого, суддя приходить до наступного.

Статтею 75 КПК України передбачені вичерпні підстави, що виключають участь судді в кримінальному провадженні. В ч. 5 ст. 80 КПК України зазначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Наведені представником скаржника мотиви для відводу судді, фактично є припущенням особи, якою не наведено переконливих доводів, що свідчать про необ`єктивність чи упередженість судді під час розгляду скарги.

Незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для його відводу, в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а тому доводи заявника про відвід судді в цій частині є надуманими.

Суд вважає, що зазначена заявником підстава про відвід не свідчить про необ`єктивність та упередженість судді при розгляді скарги ОСОБА_3 .

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості і підлягає відводу (самовідводу), однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено.

Тобто, із змісту закону вбачається, що суддя, який заявляє (самовідвід) чи особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості (постанова Верховного Суду України від 11.10.2006р.).

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді (рішення ЄСПЛ від 23.06.1981 у справі "Ле Конт, Ван Левен і Де Мейер проти Бельгії"), як наслідок таку презумпцію спростувати досить складно, адже

критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості.

Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи.

Об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

При цьому, ЄСПЛ у справі "Ушаков та Ушакова проти України" 18 червня 2015 року вказав на те, що Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності "поза розумним сумнівом". Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Більше того, слід нагадати, що під час провадження на підставі Конвенції застосовується принцип affirmanti incumbit probatio (той, хто стверджує щось, повинен довести це твердження) (див. також рішення ЄСПЛ від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства"; рішення ЄСПЛ у справі "Коробов проти України" від 21.07.2011 року).

У даному випадку, з точки зору суб`єктивного критерію, вказані у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 доводи не є об`єктивно обґрунтованими з огляду на ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини та положень КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 2,7-29,75, 80-82, 369-372 КПК України, суддя,-

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження від 29 листопада 2021 року, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя : ОСОБА_6