Справа № 308/4272/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді матеріали кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000023 від 21.03.2018, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 21.03.2018, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України.

05 квітня 2022 року за протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказаний обвинувальний акт передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.04.2022 року призначено підготовче судове засідання з розгляду вказаного кримінального провадження.

В підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку про те, що справа може бути призначена до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складені та затверджені у відповідності до вимог кримінального процесуального кодексу України.
Подав письмове клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Пояснив, що необхідність обрання обвинуваченому саме такого запобіжного заходу зумовлена тим, що ОСОБА_6 відповідно до зміненої підозри інкриміновано вчинення більш тяжкого кримінального правопорушення ніж те, у вчиненні якого він підозрювався під час обрання слідчим суддею запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби. На запитання суду відповів, що раніше ОСОБА_6 , перебуваючи під домашнім арештом у певний час доби, не порушував жодного з обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, покладених на нього ухвалою слідчого судді.
Також клопотав про об`єднання кримінального провадження, що розглядається, та кримінального провадження № 0000090 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362 та ч.2 ст. 358 КК України, що знаходиться на розгляді судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_10 .

Потерпілий ОСОБА_4 , його захисник адвокат ОСОБА_5 просили призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за наявними у справі матеріалами; прийняти до розгляду у кримінальному провадженні цивільний позов, поданий ОСОБА_11 , ОСОБА_4 до обвинуваченого ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням; визнати ОСОБА_11 , ОСОБА_4 цивільними позивача, а обвинуваченого ОСОБА_6 цивільним відповідачем.
Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту адвокат ОСОБА_5 висловив думку, що обвинуваченому необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Проти передачі матеріалів кримінального провадження до іншого складу суду для вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень не заперечили.

Захисники обвинуваченого адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_7 просили призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за наявними у справі матеріалами. Щодо прийняття цивільного позову не заперечили.
Заперечили проти задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Зазначили, що весь час перебування під домашнім арештом ОСОБА_6 на стадії досудового розслідування кримінального провадження демонстрував належну процесуальну поведінку. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання, оскільки ОСОБА_6 має місце проживання, є вдівцем, самостійно виховує двох дітей. Подали характеризуючи щодо обвинуваченого, а саме: копію закордонного паспорту ОСОБА_6 ; копію свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 від 20.09.2000 року; копію свідоцтва про смерть ОСОБА_12 серії НОМЕР_2 від 15.07.2014 року; копії свідоцтв про народження дітей ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію закордонного паспорту ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копію довідки про реєстрацію місця проживання №552 від 23.09.2019 року, відповідно до якої ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про передачу матеріалів кримінального провадження до іншого складу суду для вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію своїх захисників. На запитання суду відповів, що на стадії досудового розслідування кримінального провадження не порушував жодного з обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, покладених на нього ухвалою слідчого судді. Також пояснив, що працівники правоохоронних органів жодного разу не перевіряли виконання ним умов запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.

Дослідивши клопотання сторони обвинувачення, заслухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд дійшов наступних висновків.

Щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000023 від 21.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України складений у відповідності з вимогами ст.291 КПК України і поверненню прокурору не підлягає. Провадження за обвинувальним актом підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області. Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню справи до судового розгляду, не заявлено.

Сторони кримінального провадження клопотань щодо прийняття рішень, передбачених п. п. 1-4 ч.3 ст. 314 КПК України, не заявили. Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , яким були роз`яснення положення ч.4 ст. 315 КПК України, клопотання про розгляд кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів не заявили.

Відтак, суд вбачає за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту та доданих до нього документів у кримінальному провадженні за № 0000023 від 21.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України, яке за відсутності клопотань про колегіальний розгляд, належить здійснити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

Щодо прийняття цивільних позовів
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства (ч. 5 ст. 128 КПК України).

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що цивільні позови ОСОБА_11 , ОСОБА_4 до обвинуваченого ОСОБА_6 слід прийняти до розгляду у кримінальному провадженні.

Щодо розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту
Клопотання обґрунтовано тим, що встановлені у ході досудового слідства та судового розгляду ризики, передбачені п.1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати і дають достатні підстави вважати, що у випадку не обрання зазначеного стороною обвинувачення запобіжного заходу обвинувачений ОСОБА_6 може переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_6 інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, даний злочини відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких; та ч.4 ст.27 ч.1 ст. 362 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є проступком.

22.10.2021 ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України /п.15 розділу 2 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.38/.

07.12.2021 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходжу у виді домашнього арешту до 02.02.2022 року /п.16 розділу 2 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.38/.

27.01.2022 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 27.03.2022 року /п.17 розділу 2 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.38/.

23.03.2022 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_6 продовжено строк дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 12.04.2022 року /п.18 розділу 2 реєстру матеріалів досудового розслідування, а.с.38/.

На етапі судового розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні сторона обвинувачення просить обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилається на обґрунтованість підозри, вагомість доказів, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, відомості щодо особистості обвинуваченого.

Однак, на думку суду, останній, діючи як суд встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії розгляду вирішувати такі питання - як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку ст. 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Тож суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом, встановленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1.переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2.знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3.незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4.перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5.вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих у цьому кримінальному провадженні.

При цьому суд вважає недоведеним стороною обвинувачення існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, так як на стадії судового розгляду всі докази стороною обвинувачення вже зібрані, в порядку ст. 290 КПК України відкриті стороні захисту. На стадії судового розгляду, на думку суду, зазначений ризик втратив свою актуальність. З цих підстав, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту суд цей ризик не враховує.

При вирішенні питання про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу суд враховує те, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч.5 ст.9 КПК), та коли ризику ухилення підозрюваного від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, підозрюваного має бути звільнено, і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних заходів (рішення ЄСПЛ у справі "Вренчев проти Сербії"), а також дані про особу обвинуваченого в їх сукупності, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним, вік та стан його здоров`я, міцність соціальних зв`язків за місцем проживання, репутацію, майновий стан.

Обвинувачений ОСОБА_6 з 22.10.2021 року перебуває під домашнім арештом, має постійне місце проживання, є вдівцем, самостійно виховує двох дітей. Відомості щодо спроб ухилятися від органів досудового розслідування відсутні, що підтвердив прокурор в судовому засіданні. Також учасники кримінального провадження підтвердили відомості про належне виконання ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, покладених на нього ухвалою слідчого судді.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту суд враховує, що вирішення питань щодо запобіжного заходу на стадії судового розгляду відбувається в межах правил досудового розслідування і з врахуванням ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та рішень Європейського Суду у справах "Водяник проти України" № 7554/10 від 02.10.2014 року, "Худойоров проти Росії" № 6847/02, а тому доходить до висновку, що сукупний строк тримання обвинуваченого під домашнім арештом не може перевищувати шість місяців, що в разі задоволення клопотання прокурора буде мати місце 22.04.2022, а тому з урахуванням даних про особу обвинуваченого ОСОБА_6 суд вважає, що, незважаючи на серйозність висунутого обвинувачення та передбачене за нього покарання, вірогідність ухилення обвинуваченого від виконання процесуальних обов`язків не є надто високою, у зв`язку з чим до нього може бути застосований інший, більш м`який запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, що зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Саме такий запобіжний захід, на думку суду, буде відповідати тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу обвинуваченого, а також буде пропорційним тим ризикам, які об`єктивно існують, а також відповідатиме охороні прав та інтересів суспільства.

Такий висновок суду окрім іншого ґрунтується на тому, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження запобіжного заходу, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для обрання запобіжного на початковій стадії розслідування. Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Суд також враховує, що на території України з зв`язку зі збройною агресією зі сторони російської федерації з 24.02.2022 введено воєнний стан, внаслідок чого періодично, в тому числі в денний і нічний час доби, на території Закарпатської області оголошуються повітряні тривоги, що ускладнює перебування обвинуваченого за місцем проживання в умовах цілодобового домашнього арешту.

Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язків, передбачених статтею 194 цього Кодексу (ч.1 ст.179 КПК України).

Суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість пред`явленого обвинувачення, а також суспільну небезпеку злочинних дій, у скоєнні яких обвинувачується ОСОБА_6 , та вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи, є достатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України.

Так, особисте зобов`язання відповідно до ч.1 ст.176 КПК України, є найбільш м`яким запобіжним заходом, який згідно з приписами ч.1 ст.179 КПК України полягає в покладенні судом на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

При цьому, обов`язки, які суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_6 , пов`язані з певними обмеженнями (повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, утриматись від спілкування з потерпілими), неможливістю залишити територію України (здати на зберігання до відповідних органів державної влади, за наявності, паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну).

З урахуванням зазначених обставин суд відмовляє у застосуванні щодо обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту та обирає запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, що є достатньою мірою.

Щодо вирішення клопотань про передачу матеріалів кримінального провадження на розгляд іншого судді, суд керується наступним.
Відповідно до ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділитися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

Судом встановлено, що у провадженні судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_10 з 06.07.2020 року перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000090 від 06.04.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 362, ч.2 ст.358 КК України (єдиний унікальний номер судової справи: 308/6187/20). Зазначене кримінальне провадження 06.04.2020 виділено з матеріалів кримінального провадження за №0000023 від 21.03.2018. Обвинуваченими ОСОБА_9 та ОСОБА_6 , ймовірно, було вчинене одне кримінальне правопорушення, об`єднане єдиним умислом, внаслідок чого у матеріалах обох кримінальних проваджень наявні письмові докази, що стосуються обох обвинувачених, а тому з метою дотримання розумних строків розгляду справи та з метою більш швидкого і правильного розгляду кримінальних проваджень, суд вважає за доцільне передати матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 21.03.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України, судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_10 для вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень в одне провадження.

Керуючись ст.ст. 217, 314, 334, 376, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта та доданих до нього документів у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000023 від 21.03.2018, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

У задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_6 - відмовити.

Обрати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши прибувати до суду на кожну вимогу, з покладенням згідно ч.5 ст.194 КПК України наступних обов`язків:
1) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
2) утримуватись від спілкування з потерпілими;
3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання вищезазначених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч.2 ст.179 КПК України).

Строк дії ухвали в частині покладених обов`язків визначити до 08.06.2022 року, включно.

Прийняти до розгляду у кримінальному провадженні цивільний позов, поданий ОСОБА_11 , ОСОБА_4 до обвинуваченого ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Визнати ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , цивільними позивачами, а обвинуваченого ОСОБА_6 визнати цивільним відповідачем.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст.178ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачам п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Передати матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 21.03.2018, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.4 ст. 27 ч.1 ст. 362 Кримінального кодексу України (єдиний унікальний номер судової справи: 308/4272/22) судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_10 для вирішення питання про об`єднання з матеріалами кримінального провадження, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000090 від 06.04.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 362, ч.2 ст.358 КК України (єдиний унікальний номер судової справи: 308/6187/20), в одне провадження.

Ухвала в частині відмови в задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 11.04.2022.

Суддя ОСОБА_15