Номер провадження: 11-сс/813/1199/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22 серпня 2022 року про зміну запобіжного заходу ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року.

Змінено підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосований відносно нього ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.07.2022 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави, (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 736 700 гривень, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, у розмірі (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49 620 гривень.

Рішення слідчого судді про зміну запобіжного заходу мотивоване тим, що стороною захисту не надано доказів, які б свідчили про зникнення або зменшення ризиків, встановлених в ухвалі слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Проте, переглядаючи розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_8 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 22.07.2022 року, з урахуванням наданих захисником пояснень в судовому засіданні, щодо матеріального становища підозрюваного, та того, що він є єдиним годувальником у сім`ї, має на утримані неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , слідчий суддя прийшов до переконання, що в даному кримінальному провадженні необхідно встановити заставу в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Вимоги апеляційних скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погоджуючись із оскаржуваною ухвалою, до суду із апеляційною скаргою звернувся прокурор Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , в якій вказує на те, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та незаконною, постановленою з істотним порушенням вимог КПК України, а висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам справи, з наступних підстав:

- слідчий суддя фактично не змінив запобіжний захід, разом з тим, суттєво змінив розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави;

- ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України;

- слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- на час розгляду клопотання про зміну запобіжних заходів відсутні обставини, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу;

- розмір застави у 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49 620 гривень, не є здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі наведеного, прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу.

Позиції учасників судового розгляду.
Прокурор підтримав доводи та вимоги поданої апеляційної скарги та просила її задовольнити.

Захисник та підозрюваний заперечували проти апеляційної скарги прокурора.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги та надані до клопотання слідчого матеріали, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Мотиви апеляційного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Належна правова процедуру у кримінальному провадженні це встановлені кримінальним процесуальним законодавством способи реалізації норм кримінального процесуального права, що забезпечують досягнення цілей правового регулювання кримінальних процесуальних відносин у сфері порядку досудового розслідування та судового розгляду. Воно означає не лише те, що всі дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону, адже в такому випадку це завдання розчиняється в приписах засади законності. Такі дії мають виникати із наявних повноважень і перебувати в адекватному співвідношенні з конкретним процесуальним завданням, яке виникає в певний момент досудового розслідування і судового розгляду кримінального провадження. Таке адекватне співвідношення приводить до принципу пропорційності.

З аналізу мотивувальної частини ухвали вбачається, що слідчий суддя зазначених вище вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу не дотримався, виходячи з наступного.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000479, внесеному до ЄРДР 11.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Вході здійснення досудового розслідування в зазначеному кримінальному провадженні встановлено, що приблизно на початку липня 2022 року, більш точний час не встановлено, ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та невстановлена особа на ім`я ОСОБА_12 , ураховуючи введення на території України 24 лютого 2022 року воєнного стану, з метою незаконного переправлення через державний кордон осіб чоловічої статі у віці від 18 до 60 років, вступили в протиправну змову щодо організації такої незаконної діяльності, а саме: переправлення осіб через державний кордон України до Республіки Молдова поза межами пунктів пропуску громадян.

В рамках вказаного кримінального провадження 18.07.2022 року ОСОБА_8 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

22.07.2022 року відносно підозрюваного ОСОБА_8 слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням останнього в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 15.09.2022, з визначенням застави у розмірі 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (номер провадження № 1-кс/947/6809/22; номер прави № 947/15089/22).

18.08.2022 року колегією суддів Одеського апеляційного суду винесено ухвалу, якою ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.07.2022 про застосування запобіжного заходу залишено без змін ( номер справи № 947/15089/22, номер провадження 1-кс/947/6809/22).

В подальшому, захисник ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу ОСОБА_8 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року. З прохальної частини клопотання вбачається, що захисник просить змінити підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання, або зменшити визначений розмір застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (а.с. 1-4).

За насідками вищезазначеного клопотання, 22.08.2022 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси винесено ухвалу, якою задоволено клопотання та змінено підозрюваному ОСОБА_8 застосований відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 700 (сімсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також покладенням на підозрюваного ОСОБА_8 обов`язків, у разі внесення застави, строком до 15.09.2022 року (а.с. 32-35).

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частини 2 та 3 ст. 201 КПК України копія клопотання про зміну запобіжного заходу та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Частина 5 ст. 201 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Усупереч вище наведеного, апеляційний суд констатує, що клопотання захисника про зміну запобіжного заходу подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали, а саме ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22.07.2022 року

про застосування запобіжний захід у вигляді тримання відносно ОСОБА_8 .

Крім того, під час дослідження зазначеного клопотання та долучених до нього матеріалів, встановлено, що до вказаного клопотання в порушення п. 3 ч. 3 ст. 201 КПК України не надано доказів направлення прокурору копії клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Разом із цим, з аналізу матеріалів судової справи, апеляційний суд встановив істотне порушення вимог КПК України щодо порядку розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, оскільки питання застосування запобіжного заходу, так і його зміни, за загальним правилом має розглядатися за участі підозрюваного, що визначено ч. 1 ст. 193 і ч. 4 ст. 201 КПК України. У той же час з журналу судового засідання та оскарженої ухвали вбачається, що розгляд клопотання проведено без участі підозрюваного ОСОБА_8 (а.с. 26-29).

Натомість, в матеріалах судової справи не має жодних доказів сповіщення підозрюваного ОСОБА_8 про дату, час та місце проведення розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, відповідно до порядку, який визначений статтями 134,135,136 КПК України.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя при постановленні ухвали допустився істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, розглянувши клопотання, що призвело до безпідставного обмеження прав підозрюваного, а також перешкодило суду ухвалити законне, обґрунтоване та вмотивоване судове рішення, що, як наслідок, тягне за собою скасування ухвали слідчого судді.

Натомість, при розгляді зазначеного клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 , в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року, апеляційний суд зазначає наступне.

За змістом статті 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу: зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків. Крім цього, при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу, як і при вирішенні питання про його застосування слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України повинен дослідити й інші обставини, зокрема міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Тобто обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Зміна запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

В обґрунтування зміни запобіжного заходу захисник посилається на те, що підозра пред`явлена ОСОБА_8 є необґрунтованою, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України відсутні, з моменту повідомлення про підозру органом досудового розслідування жодних слідчих дій не проводиться. Крім того, визначений розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, з огляду на матеріальний стан підозрюваного, є безальтернативним для підозрюваного ОСОБА_8 .

Однак, апеляційний суд зауважує, що під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. При цьому, слідчий суддя на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що посилання захисника про відсутність встановлених раніше ризиків кримінального провадження не аргументована в тій мірі, щоб цього було достатньо для відповідного висновку про необхідність зміни запобіжного заходу.

Водночас, апеляційний суд зазначає, що під час винесення ухвал від 22.07.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , яка була предметом апеляційного перегляду та залишена без змін, слідчим суддею було врахована інформація щодо матеріального становища підозрюваного ( п. 4.1.3. мотивувальної частини ухвали ).

За таких обставин, апеляційний суд констатує, що висновки слідчого судді щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 не ґрунтуються на матеріалах провадження, не відповідають фактичним обставинам справи, є надуманими та свідомо зазначені в оскаржуваній ухвалі з метою обґрунтування безпідставної зміни розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Апеляційний суд також приймає до уваги, що ані слідчому судді, ані апеляційному суду стороною захисту не було надано належних доказів того, що розмір обраної, із врахуванням вимог ст. 182 КПК України, слідчим суддею застави, з огляду на майновий стан підозрюваного, є для останнього завідомо непомірним, а відтак відхиляє і відповідні посилання захисників на непомірність визначеного слідчим суддею розміру застави.

Таким чином, захисником у клопотанні про зміну запобіжного заходу не надано будь-яких нових доказів у розумінні ч. 5 ст. 201 КПК України, а зазначені доводи у клопотанні колегія суддів сприймає як лінію захисту.

Відтак, апеляційний суд вважає, що слідчий суддя допустив невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам справи, не звернувши увагу на необґрунтованість клопотання сторони захисту, що свідчить про обґрунтованість апеляційної скарги прокурора.

Згідно з п. 2 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

В свою чергу, п. 1 ч. 1 ст. 411 КПК України встановлює, що судове рішення вважається таким, що не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження, якщо висновки суду не підтверджуються доказами, дослідженими під час судового розгляду.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Керуючись статями 176, 177, 178,182, 183, 194, 196,197, 201, 370-372, 376, 404, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 22 серпня 2022 року про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 , в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року, - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволені клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_8 , в рамках кримінального провадження №0000479, внесеного до ЄРДР 11.07.2022 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3