Справа № 626/638/22 Провадження № 1-кп/626/127/2022
УХВАЛА
про призначення судового розгляду

28 квітня 2022 року м. Красноград

Красноградський районний суд Харківської області у складі:

Головуючогосудді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої: ОСОБА_4 ,

обвинуваченої: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Краснограда, матеріали кримінального провадження № 0000135 від 14.03.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
28.04.2022 року до Красноградського районного суду надійшло кримінальне провадження №0000107 за обвинуваченням № 0000135 від 14.03.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Вказане кримінальне провадження надійшло до суду з Красноградської окружної прокуратури.

Відповідно до ст.35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду в цей же день 28.04.2022 року було визначено головуючого суддю ОСОБА_1 по розгляду даного кримінального провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор та інші учасники кримінального провадження вважали за можливе призначити судовий розгляд справи на підставі обвинувального акту та доданих до нього матеріалів.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, приходить до висновку про можливість призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, оскільки підстав для прийняття рішень по справі, передбачених п.п.1-4 ч.2 ст.314 КПК України, а саме: про затвердження або відмову в затвердженні угоди; про закриття кримінального провадження або про повернення обвинувального акту прокурору, судом не встановлено. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст.291 КПК України. Дане кримінальне провадження підсудне Красноградському районному суду Харківської області.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що по даному провадженню є достатньо підстав для його розгляду в судовому засіданні, суд вважає за необхідне призначити вказане кримінальне провадження до судового розгляду, який здійснювати за участю прокурора, потерпілого, захисника, обвинуваченого.

Також після роз`яснення судом обвинуваченій положення ст.31 КПК України, остання заявила що просить розгляд справи проводити судом одноособово.

Крім того, прокурором в підготовчому судовому засіданні було заявлено клопотання про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, оскільки існують ризики передбачені ст.177 КПК України, в якому він зазначив, що остання може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком до 15 років.
Може незаконно впливати на потерпілу, свідків, експертів у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та погрозами вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень суду.
При цьому сам ОСОБА_5 та її захисник адвокат ОСОБА_4 заперечували проти задоволення клопотання прокурора про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в свою чергу наполягали про обрання йому більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як обвинувачений має постійне місце реєстрації та проживання, має міцні соціальні зв`язки.

Прокурор вважав, що клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який не підлягають задоволенню у зв`язку із необґрунтованістю.

Потерпіла ОСОБА_6 в підготовче засідання не з`явилась, однак від неї надійшла заява в якій вона просить підготовче засідання проводити без її участі.

Таки чином суд, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України умисне вбивство.
Слідчим суддею Красноградського районного суду 04.03.2022 року ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу строком на 60 днів.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

В силу ст.ст.131, 132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст.29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимогами Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25. 04. 2003 року № 4 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою» подання про обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту повинно бути мотивованим і містити підстави для обрання такого запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці її постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у нього постійного місця роботи; репутацію , майновий стан; наявність судимостей.

Відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні встановлено про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні вищезазначених злочину ОСОБА_5 та наявність ризиків про які вказує прокурор, а саме, суд вбачає наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, таких як остання може незаконно впливати на потерпілу, свідків, експертів у кримінальному провадженні (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), а саме за умови застосування запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, встановити контакт із свідками у кримінальному провадженні та погрозами вплинути на них з метою надання ними неправдивих свідчень суду, оскільки жодний з вказаних осіб в особисто судом не допитаний.

Також може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ст.177 КПК України), з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі строком до 15 років.
Поряд з цим, слідчим суддею Красноградського районного суду 04.03.2022 року ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу строком на 60 днів, тобто до 01.05.2022 року, в якій наводились певні ризики, які на даний час не відпали та не зменшились. Крім того дана ухвала ніким з учасників процесу не оскаржувалась, тобто є чинною.
З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити, а щодо підозрюваної слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням поведінки підозрюваного, характеру скоєного та його особи, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а також забезпеченню спробам переховування від суду, впливу на свідків та перешкоджання встановлення істини у справі, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід обчислювати з моменту її обрання, тобто з 28.04.2022 року, строком на 60 днів.

Поряд з цим, положеннями ч.3 ст.183 КПК України передбачено, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Однак, відповідно до положень п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, виходячи з того, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні умисного особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель потерпілого ОСОБА_7 , то слідчий суддя приходить до висновку, не визначати розмір застави в даному випадку.

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до підозрюваного міри запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, суд не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.177, 183, 193, 314, 334 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Кримінальне провадження № 0000135 від 14.03.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Красноградського районного суду Харківської області на 05.05.2022 року о 14-00 год.
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово у відкритому режимі.

В судове засідання викликати: прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілу.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 26 червня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя: