Справа № 592/3351/22
Провадження № 1-кс/592/1383/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 червня 2022 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором про накладення арешту на майно, яке мотивується тим, що в провадженні слідчого відділу Сумського ВП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження №00000700 від 10.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України за фактом, того що відносно гр. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , невстановлені особи, шляхом зловживання довірою, вчинили шахрайські дії, чим завдали останнім матеріального збитку.

В ході досудового розслідування в якості потерпілого допитано ОСОБА_5 , останній повідомив, що 11.04.2022 року гортаючи різні сторінки у мобільному додатку «Instagram», він знайшов профіль « ОСОБА_7 ». Вказаний профіль був у відкритому доступі для інших користувачів. Ознайомившись з асортиментом одягу, що перебував в наявності у продавця вказаного профілю, його зацікавила спортивна куртка коричневого кольору, ціна за дану куртку була в той час (одна тисяча гривень). Він відразу написав продавцю особисте повідомлення на вказаному профілю про те, що бажає придбати вказану куртку. Через деякий час йому відповіли на повідомлення, та між ними почався діалог. Під час переписки продавець повідомив, що вони здійснюють відправку одягу тільки після повної передплати за товар. Проаналізувавши вказаний профіль на кількість позитивних відгуків від клієнтів на вказану пропозицію він погодився, продавець мені написав, щоб я зробив повну передплату та після її здійснення відправив йому реквізити для відправлення куртки, яку він обрав. Продавець надав йому номер банківської картки куди я повинен був перерахувати грошові кошти в розмірі (одну тисячу гривень). Картка яку надав продавець № НОМЕР_1 на прізвище ОСОБА_8 . Цього ж дня 11.04.2022 року о 14 год. 38 хв. останній з особистої картки «МоноБанку» № НОМЕР_2 , перерахував грошові кошти (одну тисячу гривень) передплату за послуги на банківську картку, яку мені надав продавець профілю « ОСОБА_7 », мобільного додатку «Instagram» № НОМЕР_1 на прізвище ОСОБА_9 . В подальшому після оплати в особисту переписку з продавцем він відіслав скрин-шот про повну оплату та відправив реквізити, куди саме потрібно відіслати придбану мною спортивну куртку. Після чого, продавець заблокував його в додатку «Інстаграм» та перервав зі ним спілкування, останній зрозумів, що його ошукали, чим завдали матеріального збитку в розмірі (однієї тисячі гривень).

Також, було допитано в якості потерпілого ОСОБА_4 , який повідомив, що 12.03.202 року перебуваючи за місцем свого мешкання, користуючись своїм смартфоном я здійснював пошук спортивного одягу, для особистого користування в інтернет-мережі, а саме в додатку «Instagram». Мені відомо, що у вказаному додатку знаходиться велика кількість інтернет-магазинів, які займаються торгівлею подібних речей в роздріб та ціни на вказаних сторінках бувають нижчими чим в магазинах різних та відомих брендів. Саме тому він вирішив купити собі спортивні штани в додатку «Instagram». Отже 12.03.2022 року переглядаючи різні сторінки у вказаному мобільному додатку, він знайшов профіль « ОСОБА_7 ». Вказаний профіль був у відкритому доступі для інших користувачів. Ознайомившись з асортиментом одягу, що перебував в наявності у продавця вказаного профілю, його зацікавили спортивні штани, ціна за вказані штани була в той час 500 гривень. Він відразу написав продавцю особисте повідомлення на вказаному профілю про те, що бажаю придбати вказані спортивні штани. Через деякий час йому відповіли на його повідомлення, та між ними почався діалог. Під час переписки продавець повідомив, що вони здійснюють відправку одягу тільки після повної передплати за товар. Проаналізувавши вказаний профіль на кількість позитивних відгуків від клієнтів на вказану пропозицію останній погодився, продавець мені написав, щоб я зробив повну передплату та після її здійснення відправив йому реквізити для відправлення товару, який він обрав. Продавець надав йому номер банківської картки куди ОСОБА_10 повинен був перерахувати грошові кошти в розмірі 500 гривень. Картка яку надав продавець № 598434 на прізвище ОСОБА_8 . 12.03.2022 року о 11 год. 20 хв. з терміналу «А-Банку», перерахував грошові кошти в сумі 500 гривень, як передплату за послуги на банківську картку, яку йому надав продавець профілю « ОСОБА_7 », мобільного додатку «Instagram» № НОМЕР_1 на прізвище ОСОБА_9 . В подальшому після оплати в особисту переписку з продавцем останній відіслав скрин-шот про повну оплату та відправив реквізити, куди саме потрібно відіслати придбані мною спортивні штани. Після чого, продавець заблокував його в додатку «Інстаграм» та перервав зі ним спілкування.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_6 02.04.202 року перебуваючи за місцем свого мешкання, користуючись своїм смартфоном він здійснював пошук спортивного одягу, для особистого користування в інтернет-мережі, а саме в додатку «Instagram». Мені відомо, що у вказаному додатку знаходиться велика кількість інтернет-магазинів, які займаються торгівлею подібних речей в роздріб та ціни на вказаних сторінках бувають нижчими чим в магазинах різних та відомих брендів. Саме тому він вирішив купити собі спортивні штани в додатку «Instagram», раніше останній неодноразово користувався вказаними послугами різних інтернет-магазинів. Отже 02.04.2022 року переглядаючи різні сторінки у вказаному мобільному додатку, ОСОБА_6 знайшов профіль « ОСОБА_7 ». Вказаний профіль був у відкритому доступі для інших користувачів. Ознайомившись з асортиментом одягу, що перебував в наявності у продавця вказаного профілю, мене зацікавили спортивні штани, ціна за вказані штани була в той час 850 гривень. Останній відразу написав продавцю особисте повідомлення на вказаному профілю про те, що бажаю придбати вказані спортивні штани. Через деякий час йому відповіли на його повідомлення, та між ними почався діалог. Під час переписки продавець повідомив, що вони здійснюють відправку одягу тільки після повної передплати за товар. Проаналізувавши вказаний профіль на кількість позитивних відгуків від клієнтів на вказану пропозицію він погодився, продавець йому написав, щоб він зробив повну передплату та після її здійснення відправив йому реквізити для відправлення товару, який він обрав. Продавець надав мені номер банківської картки куди я повинен був перерахувати грошові кошти в розмірі 850 гривень. Картка яку надав продавець № 598434 на прізвище ОСОБА_8 . 02.04.2022 року о 11 год. 00 хв. останній з картки моєї мами «А-Банку» № НОМЕР_3 , перерахував грошові кошти 850 гривень, як передплату за послуги на банківську картку, яку мені надав продавець профілю « ОСОБА_7 », мобільного додатку «Instagram» № НОМЕР_1 на прізвище ОСОБА_9 . В подальшому після оплати в особисту переписку з продавцем він відіслав скрин-шот про повну оплату та відправив реквізити, куди саме потрібно відіслати придбані мною спортивні штани. Після чого, продавець заблокував мене в додатку «Інстаграм» та перервав зі мною спілкування.

В ході досудового розслідування проведено тимчасовий доступ до речей і документів, що у володінні АТ «АКЦЕНТ-БАНК», з метою отримання інформації, щодо банківської карти № НОМЕР_1 , а саме її руху за період часу з 01.03.2022 по 10.05.2022, що необхідно для встановлення осіб, що вчинили кримінальне правопорушення. В ході аналізу вилученої документації встановлено, що банківська карта належить ОСОБА_9 , 1993 р.н., по руху коштів зафіксовано, що на дану банківську картку № НОМЕР_1 здійснювались перекази коштів від ОСОБА_5 у сумі 1000 грн., та ОСОБА_4 500 грн.

04.06.2022 під час проведення обшуку з метою відшукування збереження і вилучення мобільних телефонів, абонентських сім-карт, банківських карток, та комп`ютерну техніку за допомогою якої можна здійснити вхід до інтернт-мережі у гр. за місцем мешкання ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено наступні речі:

- мобільний телефон марки «Iphone», модель: 11, ІМЕІ 1: НОМЕР_4 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 , чорного кольору з сім-картою ( НОМЕР_6 ) запакований до спец пакету №1.
- мобільний телефон марки «Redmi Note 98», ІМЕІ 1: НОМЕР_7 , ІМЕІ 2: НОМЕР_8 з сім-картою ( НОМЕР_9 ) чорного кольору запакований до спец пакету №2.
- Банківські карти:
1) «ПриватБанк» № НОМЕР_10 ;
2) «Укргазбанк» № НОМЕР_11 ;
3) «АльфаБанк» № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 ;
4) «Monobank» № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 ;
5) «MILLENIUM bank» № НОМЕР_16
Вище зазначені банківські картки запаковано до спец пакету №3.
- записник з записами акаунтів запакований до спец пакету №3.
- Банківські карти:
1) «ПриватБанк» № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 , № НОМЕР_19 , № НОМЕР_20 ;
2) «Укргазбанк» № НОМЕР_21 , № НОМЕР_22 ;
3) «Ощадбанк» № НОМЕР_23 ;
4) «А-Банк» № НОМЕР_24 , № НОМЕР_25 , № НОМЕР_26 ;
- Тримач від сім-карти ( НОМЕР_27 ), сім-карта ВФ Україна ( НОМЕР_28 )
Поміщено до спец пакету №4.
На теперішній час достатньо підстав вважати, що вилучені 04.06.2022 речі за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_11 , є предметом кримінальних протиправних дій, а отже, являється речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, в слідства виникла необхідність у накладені арешту на речі, вилучені 04.06.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_11 .

У судове засідання слідчий не з?явився, просить розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

ОСОБА_11 в суд не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій не заперечує проти накладення арешту на вилучені в нього під час обшуку речі.

Вивчивши клопотання та додані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Згідно ч. ч. 1 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, слідчим доведено, що вилучене майно може бути доказом злочину, є можливість його використання у кримінальному провадженні, але окрім таких речей, як: мобільний телефон марки «Redmi Note 98», ІМЕІ 1: НОМЕР_7 , ІМЕІ 2: НОМЕР_8 з сім-картою ( НОМЕР_9 ) чорного кольору, запакований до спец пакету №2, так як слідчим не доведено значення вищевказаного майна для слідства.
Керуючись ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_12 задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 04.06.2022 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , у гр. ОСОБА_11 , а саме:
- мобільний телефон марки «Iphone», модель: 11, ІМЕІ 1: НОМЕР_4 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 , чорного кольору з сім-картою ( НОМЕР_6 ) запакований до спец пакету №1.
- Банківські карти:
1) «ПриватБанк» № НОМЕР_10 ;
2) «Укргазбанк» № НОМЕР_11 ;
3) «АльфаБанк» № НОМЕР_12 , № НОМЕР_13 ;
4) «Monobank» № НОМЕР_14 , № НОМЕР_15 ;
5) «MILLENIUM bank» № НОМЕР_16
Вище зазначені банківські картки запаковано до спец пакету №3.
- записник з записами акаунтів запакований до спец пакету №3.
- Банківські карти:
1) «ПриватБанк» № НОМЕР_17 , № НОМЕР_18 , № НОМЕР_19 , № НОМЕР_20 ;
2) «Укргазбанк» № НОМЕР_21 , № НОМЕР_22 ;
3) «Ощадбанк» № НОМЕР_23 ;
4) «А-Банк» № НОМЕР_24 , № НОМЕР_25 , № НОМЕР_26 ;
- Тримач від сім-карти ( НОМЕР_27 ), сім-карта ВФ Україна ( НОМЕР_28 )
Поміщено до спец пакету №4.

В іншій частині відмовити за необґрунтованістю.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно з ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Суддя ОСОБА_1