ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/920/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві заяву захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

з участю: захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4

представника потерпілої ОСОБА_7

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва, головуюча у справі - суддя ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

30.05.2021 року захисники ОСОБА_6 - адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подали заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_5 яка у порядку ст.35 КПК України передана для розгляду судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

Підставами для відводу судді ОСОБА_5 , на думку захисників є її небезсторонність у кримінальному провадженні яка полягає у тому, що 30.05.2022 року під час судового засідання стороні захисту було відмовлено у задоволенні клопотання про визання Висновку судово-медичної експертизи очевидно недопустимим доказом. Хоча із матеріалів справи чітко вбачається, що Висновок судово-медичної експертизи від 13.04.2021 року № 042-377-2021 підготовлений на підставі медичної карти № 1601/1104 із КМКЛ № 17, що стосується ОСОБА_8 , а у відповідності до ухвали слідчого судді 28.12.2020 року надано тимчасовий доступ до медичної карти № 1601/1104 із КМКЛ № 17 гр. ОСОБА_8 Київської міської клінічної лікарні № 17 на строк дії цієї ухвали, тобто на один місяць з дня її постановлення до 28.01.2021 року, проте виконання цієї ухвали було здійснено лише 02.02.2021 року, що є більшим строком ніж той, що передбачено ухвалою, що є порушенням доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю.
Таким чином, на думку захисників вказаний Висновок є очевидно недопустимим доказом.
В судовому засіданні захисники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 підтримали вказану заяву та просили її задовольнити.

Представник потерпілої просив відмовити у задоволенні вказаної заяви оскільки достатніх та належних підстав для відводу судді не зазначено.

Інші учасники кримінального провадження для участі в розгляді вказаної заяви до суду не з`явилися, хоча були належним чином повідомленими про дату, час та місце її розгляду.

Розглядаючи заяву про відвід судді ОСОБА_5 , суд виходить із наступного.

У пункті 4 ч. 1 ст. 75 КПК України законодавцем передбачено можливість усунення судді або слідчого судді від участі у кримінальному провадженні шляхом заявлення йому відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Згідно із ч.1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КПК України за цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

При цьому, частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характер або встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своєму рішенні у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад, відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ("Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії"). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ("Пуллар проти Сполученого Королівства").

Також, стосовно об`єктивного критерію слід визначити окремо від поведінки головуючого у справі судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими ("Ветштайн проти Швейцарії", "Ферантелі та Сантанжело проти Італії"). Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного ("Ветштайн проти Швейцарії").

Розглянувши заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_5 , суд приходить до висновку, що захисниками не наведено переконливих фактів на підтвердження того, що головуючий у справі суддя ОСОБА_5 є небезстороннім чи упередженим при розгляді кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а доводи зазначені у заяві зводяться фактично до незгоди із рішенням судді ОСОБА_5 . Незгода сторони із процесуальними рішеннями суду не може бути підставою для відводу, а заперечення на рішення суду які не підлягають окремому оскарженню можуть бути включені до апеляційної скарги на кінцеве процесуальне рішення.

Більше того, відповідно до вимог ст. 89 КПК України, за загальним правилом, питання допустимості доказів суд вирішує під час оцінки доказів і нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Таким чином, заисниками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не зазначно обставин, які б об`єктивно обгрунтовували уперередженість чи небезсторонність судді ОСОБА_5 під час розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а тому у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 75,76, 80, 81 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: