ЄУН № 337/2508/22
Провадження №1-кс/337/690/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2022 року Слідчий суддя Хортицького районного суду міста Запорожжя ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування
встановив:

11.08.2022 року ОСОБА_3 звернулася до Хортицького районного суду м. Запоріжжя зі скаргою, яку обґрунтовує тим, що вона 05.08.2022 року звернулася до Хортицького відділу поліції з заявою про злочин відносно неї працівниками відділень Приватбанку, які використавши своє службове становище, при клієнтах банку, провокували на скандал розповідали на робочих місцях плітки з її особистого життя, яке було у іншій області, та дуже давно з невідомих для неї джерел та мотивів, а також озвучували її пінкод на пенсійну картку, про що вона їх не запрашувала.

Також, вони умисно організовували злочин, який стався 14.07.2021, коли їй розпилили сльозогінним газом в очі та нанесли опік на травмоване око, зір якого погіршився на сей час, та опік є фактором того, що може привести до повної сліпоти або привів до погіршення зору Крим того, вони умисно при зверненні до відділення в присутності клієнтів банку озвучували образи «Надя луду», які можливо почути було і у школі 106, 108, 91 та інших банках .

Станом на 08.08.2022 року заява не внесена до ЕРДР.

Просить зобов`язати Хортицький відділ поліції внести відомості про правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вищезазначеними фактами згідно статей 161, 182, 255 КК України та розпочати досудове розслідування.

Заступник начальника слідчого відділення відділу поліції № 5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надала заперечення на скаргу, у якому, окрім іншого, вказала, що підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, за скаргою ОСОБА_3 у органу досудового розслідування не було.
Представник ВП № 5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений. Надана заява про розгляд скарги зав відсутності представника.

Заявник ОСОБА_3 не заперечувала проти розгляду скарги за відсутності представника поліції.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заявник ОСОБА_3 у судовому засіданні, підтримала у повному обсязі скаргу з мотивів викладених у тексті скарги.

Також окрім іншого вказала, що її ображали, розповсюджували плітки, озвучували пінкод, кричали його при людях, розповсюджуючи його. Вона намагань вирішити цивільно правовим шляхом.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положення ст. 214, 303 КПК України вказують на те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

З наданих суду матеріалів та пояснень, вбачається, що ОСОБА_3 , 05.08.2022 року, звернулась до ВП №5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про те, що у відділеннях «Приватбанку» розташованих на АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , неодноразово провокували на скандал шантажуя знанням пліток з її особистого життя, яке було років 20 тому, та в інший області, та яке вона ніякому не розповідала, бо не пам`ятала його вже. Крим того, використовуючи службове становище допомагали згадати пінкод, про що вона їх не просила, та озвучували його в присутності клієнтів банку.

На претензії стосовно неправомірності дій, вони тільки посміхалися та викликали охорону банку, як у іншому кримінальному провадженні0000080), коли їй потім розпилили в очі сльозогінним газом та нанесли опіки. А так, як це око до цього було травмовано, то ще й опік, то цей час погіршився зір і відповідно її захворюванню ока, то саме опік ока і може привести до повної сліпоти, а в неї око одне, або привів до того стану, що є па зараз, і до яких погіршень ще може привести.

Вважає, що таким чином проти неї вчиняється злочин та завдається суттєва шкода законним правам та інтересам які надані Конституцією України.

Просить вирішити питання щодо внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за вказаними фактами.

Відповідно до вимог п. 4 ч.5 ст. 214 КПК України, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повинні мати, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин, є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Дослідивши зміст скарги, та заяви ОСОБА_3 , з якою вона звернулася до поліції, слідчий суддя дійшов висновку, що факти викладені в заяві не містять даних, які б вказували на об`єктивні ознаки кримінальних правопорушень, та свідчили б про наявність в діях працівників у відділеннях «Приватбанку», ознак передбачених КК України кримінальних правопорушень.
Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.
Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Правові позиції, викладені у постанові від 16.05.2019 року Верховного Суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), вказують, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.
З наведених у заяві ОСОБА_3 від 05.08.2022 року фактів, неможливо зробити висновок про наявність кримінальних правопорушень.
Належних обґрунтувань на підтвердження скоєння вказаних у заяві кримінальних правопорушень, заявником у її скарзі та поясненнях наданих в судовому засіданні не наведено.
З оглянутого у судовому засіданні, наданого ОСОБА_3 в обґрунтування скарги, диску, не можливо встановити співвідносність зафіксованого на ньому з описом подій які вказані у заяві від 05.08.2022 року.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні скарги необхідно відмовити.
Керуючись ст. 214, 303-309 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування, за її заявою від 05.08.2022 року залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: