Провадження по справі № 1-кп/752/592/22
У Х В А Л А

"13" вересня 2022 р. Голосіївський районний суд м. Києва у складі колегії суддів:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4 ,

провівши у залі суду в м. Києві підготовче судове засідання у кримінальному провадженні №0000044, дані про яке 16.01.2019 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Нові Санжари Полтавської області, громадянина України, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 189 КК України, -

за участю сторін кримінального провадження

прокурора - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_7 ,

встановив:
05.02.2020 до Голосіївського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний відносно ОСОБА_5 , складений та затверджений 03.02.2020 прокурором прокуратури м. Києва ОСОБА_8 ,

Згідно обвинувального акту ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення у тому, що він вчинив вимогу передачі чужого майна з погрозою насильства над потерпілим, обмеженням прав і свобод потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, службовою особою з використанням свого службового становища, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах. Вищезазначені дії ОСОБА_5 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.4 ст. 189 КК України.

Під час проведення підготовчого судового засідання прокурор зазначив, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, провадження є підсудним Голосіївському районному суду м. Києва та просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Сторона захисту проти призначення судового розгляду заперечувала та заявила клопотання про закриття провадження на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із тим, що після повідомлення ОСОБА_5 про підозру, закінчився строк досудового розслідування, визначений ст.219 КПК України, а обвинувальний акт був складений та надійшов до суду поза межами строку досудового розслідування.

Також сторона захисту заявила клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з підстав невідповідності правової кваліфікації викладу фактичних обставин, неконкретності обвинувачення, неналежну кваліфікацію дій підзахисного.

Також захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу. Просив зменшити розмір застави з 500 тис. грн. до 250 тис. грн. з поверненням заставодавцю ОСОБА_9 внесеної ним суми застави у розмірі 250 тис. грн. В обґрунтування вимог зазначив, що ризики, яки були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із внесенням застави, зменшилися у зв`язку із спливом значного часу з моменту вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Також просив врахувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого, наявність на його утриманні матері похилого віку, яка має незадовільній стан здоров`я.

Обвинувачений ОСОБА_5 клопотання захисника підтримав. Після роз`яснення йому судом, що закриття провадження із заявлених захисником підстав не є реабілітуючим та права на повний судовий розгляд, надав суду згоду на закриття провадження з підстав, зазначених у клопотанні.

Потерпілий ОСОБА_10 подав заяву про проведення підготовчого судового засідання без його участі. Подав цивільний позов, в якому пред`явив вимоги про стягнення моральної шкоди в розмірі 200 тис. грн., завданої незаконними діями працівниками поліції Голосіївського УП ГУНП у м. Києві.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотань сторони захисту, вважаючи, що підстави для закриття кримінального провадження, передбачені п. 10 ч.1 ст.284 КПК України, відсутні, оскільки обвинувальний акт, який на його думку, відповідає вимогам КПК України, був складений, затверджений та направлений до суду у межах строків, встановлених ст. 219 КПК України. Спростовуючи доводи сторони захисту посилався на те, що сторона захисту фактично знайомилася в матеріалами досудового розслідування у період з 26.07.2019 по 03.10.2019. Підстав для зменшення розміру застави не вбачає, оскільки вважає, наявними ризики не належної процесуальної поведінки обвинуваченого, незаконного спливу на свідків тощо.

Вислухавши думки учасників судового провадження щодо можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду, вислухавши заявлені стороною захисту клопотання та заперечення прокурора, дослідивши надані сторонами у підтвердження доводів та заперечень документи, колегія суддів приходить до наступного.
За наслідками дослідження додатків, доданих до клопотань, судом встановлено, що 16.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000044 були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

05.02.2019 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України. У той же день ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Постановою першого заступника Генерального прокурора від 26.03.2019 строк досудового розслідування даного провадження продовжено до 3-х місяців, тобто до 06.05.2019. Строки досудового розслідування також продовжувалися ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду м. Києва: від 02.05.2019 до п`яти місяців до 06.07.2019, від 03.07.2019 до 6-ти місяців до 06.08.2019.

23.07.2019 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри на ч.4 ст. 189 КК України.

26.07.2019 слідчий за дорученням прокурора повідомив стороні захисту про завершення досудового розслідування та надання доступ до матеріалів досудового розслідування.

20.09.2019 підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_7 ознайомилися із матеріалами досудового розслідування та речовими доказами.

03.10.2019 слідчим ОСОБА_11 складено обвинувальний акт, який затверджено прокурором ОСОБА_8 , але акт до суду не направлено (а.с. 179-203, т.1).

08.10.2019 захисник ОСОБА_12 ознайомився із матеріалами досудового розслідування та речовими доказами.

09.10.2019 прокурором ОСОБА_8 складено обвинувальний акт, який 11.10.2019 надійшов до Голосіївського районного суду м. Києва. (а.с. 204-228, т.1),

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 02.12.2019 обвинувальний акт повернуто прокурору, та ухвалою Київського апеляційного суду від 16.01.2020 дане рішення залишено без змін.

03.02.2020 прокурором ОСОБА_8 складено обвинувальний акт в новій редакції, який 05.02.2020 надійшов до суду.

Під час проведення підготовчого судового засідання, вищезазначені обставини сторонами кримінального провадження оспорювалися, лише в частині часу, який сторона захисту ознайомлювалася із матеріалами досудового розслідування.

Так положеннями кримінального процесуального закону, що закріплені у ст. 219, 294-295 КПК України, законодавець визначив строки досудового розслідування, порядок їх обчислення та продовження.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і, серед іншого, закінчується направленням до суду обвинувального акта.

Аналогічні положення містяться у ч. 2 ст.283 КПК України у якій передбачено обов`язок прокурора у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру, здійснити одну з таких дій: закрити кримінальне провадження, звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Таким чином, згідно з ст. 5, 110, 115, ч. 1 ст. 291 та ч. 2 ст. 283 КПК України, прокурор має право приймати процесуальні рішення у кримінальному провадженні виключно в межах процесуальних строків, зокрема, складати, затверджувати та направляти обвинувальний акт у кримінальному провадженні у межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, зокрема.

П.4 ч.3 зазначеної статті передбачено, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Таким чином, строк досудового розслідування становить два місяці з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину (якщо його не продовжено у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 КПК України), або до висуненням прокурором обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення у вигляді прийняття та процесуального оформлення обвинувального акту, проте в межах двомісячного строку досудового розслідування.

Відповідно до вищевикладеного, а також з урахуванням положень ч.4 статі 115 КПК України, досудове розслідування у даному кримінальному провадженні мало бути завершено 06.08.2019 (включно).

Відповідно до ч.5 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, не включається у строки досудового розслідування.

Обґрунтовуючи вимоги клопотання про закриття провадження, сторона захисту посилається на те, що після того, як їм було повідомлено про завершення досудового розслідування, вони здійснювали ознайомлення із матеріалами досудового розслідування у період з 26.07.2019 по 20.09.2019 Сторона захисту вважає, що строк досудового розслідування з урахуванням 57 днів, які вони ознайомлювалися із матеріалами, закінчився 02.10.2019 (включно), з розрахунку: 06.08.2019 (строк визначений судом як останній день досудового розслідування) + 57 днів, коли відбувалося ознайомлення захисту із матеріалами = 02.10.2019.

У підтвердження доводів сторона захисту посилається на данні протоколу про надання доступу та ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, складеного слідчим 20.09.2019, з даних якого убачається, що ознайомлення із матеріалами досудового розслідування стороною захисту фактично відбувалося 1 день - 20.09.2019.

Надаючи оцінку доводам, що наведені сторонами кримінального провадження у підтвердження вимог, суд виходив наступного.

Порядок відкриття матеріалів іншій стороні регламентований ст. 290 КПК України, відповідно до частин 2-3 якої прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, зокрема з можливістю скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них тощо.

Згідно ч. 9 зазначеної статті сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Згідно даних протоколу від 20.09.2019 про надання доступу до матеріалів та додатків до них, підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник 20.09.2019 здійснили ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, яке складалося з 4 томів та речових доказів (а.с. 171-178, т.1).

Сторона захисту вважає, що ознайомлення відбувалося у період часу з моменту повідомлення про завершення досудового розслідування (26.07.2019) та фактичного ознайомлення із матеріалами (20.09.2019).

Прокурор заперечує проти таких доводів та вважає, що ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування тривало у період з 26.07.2019 по 08.10.2019, оскільки захисник підозрюваного - ОСОБА_12 був ознайомлений з матеріалами саме 08.10.2019.

Суд відхиляє таки доводи з наступних підстав. Повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів, не може вважатися початком ознайомлення із матеріалами досудового розслідування стороною захисту Відповідно до вимог ч.2-5 ст. 290 КПК України ознайомлення з матеріалами це певна дія (процедура), під час якої сторона обвинувачення надає стороні захисту, потерпілим тощо фактичний доступ до матеріалів, речових доказів, а останній з ними ознайомлюються, зокрема шляхом копіювання, відображення матеріалів тощо. Такі висновки суд ґрунтує на тому, що відповідно до вимог ч.9 ст. 290 КПК України, процедура ознайомлення із матеріалами досудового розслідування завершується складанням відповідного підтвердження, зокрема це відбувається шляхом складання стороною обвинувачення протоколу про надання доступу та ознайомлення із матеріалами досудового розслідування. Окрім того, норми ст.290 КПК України передбачають також аналогічні дії, щодо відкриття матеріалів, які були зібрані стороною захисту. Також матеріали відкриваються і потерпілим та його представникам.

Такі висновки суду також узгоджуються з нормою ч.10 ст.290 КПК України, яка встановлює порядок вчинення певних дій у разі, коли сторона кримінального провадження зволікає із ознайомленням з матеріалами зокрема шляхом обмеження її у часі на підставі рішення суду.

Сторона обвинувачення зобов`язана була вжити заходи та у межах строків досудового розслідування, тобто до 06.08.2019 (включно), вжити заходи для ознайомлення сторони захисту з матеріалами та доказами, та/або звернення до суду із клопотанням про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення із матеріалами досудового розслідування, та/або складання обвинувального акту та направлення його до суду. Між тим суд не надано даних, що такі дії стороною обвинувачення здійснювалися. Неналежна поведінка сторони захисту із зволіканням з ознайомленням з матеріалами також не знайшла свого підтвердження.

З урахуванням вкладеного суд вважає, що строки досудового розслідування фактично сплили 06.08.2019, яку суд визнав як граничну дату, тому звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, яким складений 09.10.2019 та поданий до суду 11.10.2019 відбулося поза межами строків досудового розслідування. За таких обставин, обвинувальний акт, складений та затверджений прокурором прокуратури м.Києва ОСОБА_8 03.02.2020, який надійшов до Голосіївського районного суду м. Києва 05.02.2020 і є предметом розгляду у даному провадженні, також поданий поза межами строків досудового розслідування.

Враховуючи що Верховний Суд у своїх рішеннях (зокрема постанові від 15.03.2021 справа № 676/6116/18) неодноразово наголошував на тому, що для належного обчислення строків досудового розслідування підлягає застосуванню саме термін «закінчення», який кримінально процесуальним законом пов`язується із направленням до суду обвинувального акту, зокрема із врахуванням дати його надходження до суду (або дати його відправлення поштовою кореспонденцією), суд приходить до висновку, що на час надходження обвинувального акту до суду закінчився строк досудового розслідування, визначений ст. 219 КПК України.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.284 КПК України закінчення строку досудового розслідування, визначеного ст.219 КПК України, після повідомлення особі про підозру, крім випадку повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, є підставою для закриття кримінального провадження.

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою ст. 284 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 282 КПК України особа має право на розгляд обвинувачення проти неї в суді або на його припинення шляхом закриття.

Враховуючи, що після повідомлення про підозру ОСОБА_5 і до направлення обвинувального акту до суду закінчився строк досудового розслідування, а злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 не відноситься до тяжких чи особливо тяжких злочинів проти життя та здоров`я особи, суд приходить до висновку про обґрунтованість клопотання сторони захисту про закриття кримінального провадження щодо ОСОБА_5 з підстав, передбачених п. 10 ч.1 ст. 284 КПК України.

Суд позбавлений можливості вирішити питання про долю речових доказів, судові витрати, оскільки про такі обставини сторони кримінального провадження у підготовчому судовому засіданні суд не повідомляли, відповідні докази у підтвердження зазначених обставин суду не надавали. Між тим, це не позбавляє сторони звернутися до суду з вимогою вирішити зазначені питання.

За викладених обставин клопотання сторони захисту про повернення обвинувального акту як такого, що не відповідає вимогам КПК України, суд залишає без розгляду.

Відповідно до ст.203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження.

Таким чином, клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню, оскільки вищезазначений висновок суду про закриття провадження є підставою для припинення дії запобіжного заходу, яким на час проведення підготовчого судового засідання є застава у розмірі 500 тис. грн.

Відповідно до вимог ст. 128 КПК України суд вважає, що позов потерпілого ОСОБА_10 про відшкодування шкоди, завданої неправомірними діями працівників поліції, про стягнення з Державної казначейської служби України 200 тис. гривень підлягає залишенню без розгляду з роз`ясненням ОСОБА_10 права на пред`явлення позову в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. 110, 113, 203, 219, 283, п. 10 ч.1 ст. 284, 290, 291, п. 2) ч.3 ст. 314 КПК України, суд

постановив:
Клопотання сторони захисту про закриття провадження задовольнити.

Кримінальне провадження №0000044, дані про яке 16.01.2019 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 189 КК України, закрити на підставі п.10 ч.1 ст. 284 КПК України.

Клопотання сторони захисту про повернення прокурору обвинувального акту залишити без розгляду. У задоволені клопотання про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Після набрання законної сили ухвалою суду запобіжний захід відносно ОСОБА_5 , застосовний на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.02.2019 у справі № 757/5958/19-к у вигляді застави в розмірі 500 тис. гривень, припинити.

Цивільний позов ОСОБА_10 залишити без розгляду, роз`яснивши потерпілому право на подачу позовної заяви в порядку цивільного судочинства.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

___________________ _________________ _______________