Справа № 754/5723/22
У Х В А Л А
Іменем України

22 липня 2022 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , з участю адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючої, не заміжня - вдова, на утриманні має неповнолітнього сина, 2005 року народження, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неоднарозово судима,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодження з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 22.07.2022 року подала до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджатиме кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, офіційно не працює, раніше неоднарозово судима та має не зняту та не погашену судимість за вчинення майнових злочинів, може продовжити злочинну діяльність та ухилятиметься від виконання процесуальних обов`язків, переховуватися. Також зазначив, що 30.03.2022 року ОСОБА_5 тільки звільнилася з місць позбавлення волі і знов вчинила повторно, в умовах воєнного стану крадіжку.

Адвокат заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки прокурор не навів достатність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких підозрюваній ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Просив з врахуванням особи підозрюваної обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме цілодобовий домашній арешт. При цьому зазначив, що запобіжний захід, це крайня міра. Підозрювана має соціальні зв`язки, місце проживання, на утриманні якої також перебуває неповнолітній син 2005 року народження. Також зазначив, що додані до клопотання ксерокопії документів не завірені належним чином, та є неналежними доказами.

Підозрювана підтримав думку свого адвоката та просила застосувати до неї цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, прихожу до наступного.

Судом встановлено, що в Деснянському УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001311 від 28.06.2022 року, відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

21.07.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

У відповідності до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 затримана 20.07.2021 року о 18:40 год.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів які обґрунтовують клопотання, встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.
Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, суспільно-корисною працею не займається, раніше судима за вчинення майнових кримінальних правопорушень, у зв`язку із чим наведені в клопотанні обставини свідчать про існування значних ризиків до того, що підозрювана, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів може не забезпечити належної її процесуальної поведінки.

При застосуванні запобіжного заходу судом враховано також вік підозрюваної, її стан здоров`я, інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Враховуючи вказане, з метою запобігти спробам підозрюваної ухилитись від досудового провадження та суду, продовжити кримінально карану діяльність і для забезпечення виконання процесуальних рішень, вважаю необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід - тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Крім того, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, застава, передбачена в статті 5 § 3 Європейської Конвенції, призначена забезпечити лише належну процесуальну поведінку особи, а не відшкодування збитку. Таким чином, сума застави повинна визначатися даними про особу, щодо якої обирається застава, її особистістю, добробутом, тобто, тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання ухилитися від органів досудового розслідування та суду чи виконання процесуальних рішень.

Таким чином, дотримуючись вимог міжнародного та національного законодавства, враховуючи тяжкість та обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 з урахуванням майнового стану підозрюваної, стану її здоров`я, слідчий суддя вважає, що застава в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 - запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 18 год. 40 хв. 20 липня 2022 року.

Строк дії ухвали - до 18 год.40 хв. 16 вересня 2022 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.

Визначити заставу у сумі 130 000 грн., що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осібу національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) -820172, Номер р/р UA1012089

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві із встановленою періодичністю;

- не відлучатися з населеного пункту де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16 вересня 2022 року.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Деснянського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 та слідчого суддю Деснянського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_7