16.06.2022 Справа № 756/4164/22

Справа № 756/4164/22
Провадження № 1-кс/756/827/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2022 року слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0004109 від 12.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0004109 від 12.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, про накладення арешту на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 164,7 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000), яка належить ТОВ «РЕК ГАММА» (код за , адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 4-А (літ. А), шляхом заборони відчуження, розпорядження, а також користування таким нерухомим майном будь-кому і будь-яким чином, окрім законного власника.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004109 від 12.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, за фактом незаконного вселення ОСОБА_4 до квартири АДРЕСА_1 .

У клопотанні вказано, що під час досудового слідства встановлено, що 24.12.2007 між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_5 було укладено кредитний договір №014/9408/66217, виконання зобов`язань за яким забезпечувалось іпотекою нерухомого майна, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , яка була спільним майном подружжя ОСОБА_5 і ОСОБА_4 .

27.12.2011 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва затверджена мирова угода, укладена між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , відповідно до якої ОСОБА_4 було виділено квартиру АДРЕСА_1 .

У зв`язку з неналежним виконанням позичальником своїх зобов`язань, станом на 06.03.2012 утворилась заборгованість за вищевказаним кредитним договором, включаючи відсотки та пеню в розмірі 540 810,65 дол. США, в результаті чого ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 31.03.2014 у справі №761/4494/13-ц позов ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 , про звернення стягнення на предмет іпотеки було задоволено та звернуто на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартиру АДРЕСА_1 і належала ОСОБА_4 , в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором укладеним між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та ОСОБА_5 за №014/9408/82/66217 від 24.12.2007, яка складала 4 319 995,47 грн. шляхом проведення прилюдних торгів згідно Закону України «Про виконавче провадження», встановивши початкову ціну предмету іпотеки на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності на стадії оцінки майна під час проведення виконавчого провадження.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 15.08.2017, яке набуло законної сили, заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 31 березня 2014 року скасовано, ухвалено нове рішення, позов задоволено частково, звернуто стягнення на вищевказану квартиру шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження та встановленопочаткову ціну предмета іпотеки в розмірі 4 038 742,00 грн. для її подальшої реалізації.

У подальшому, з метою перешкоджання реалізації вищевказаної квартири, ОСОБА_4 зареєструвала у ній свого сина ОСОБА_6 .

В рамках виконавчого провадження рішення суду ДП «СЕТАМ» було організовано електронні торги,направлені на реалізацію майна, що передавалось в іпотеку, а саме: трикімнатної квартири АДРЕСА_2 , загальною площею 164,70 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 (лот №302525).

До початку торгів, в дотримання вимог закону України «Про іпотеку»,

ДП «СЕТАМ» було направлено повідомлення про реалізацію вказаного майна всім сторонам виконавчого провадження, в тому числі і ОСОБА_4

08.10.2018 в результаті проведення торгів переможцем торгів стало ТОВ «РЕК ГАММА», яке набуло право власності на квартиру АДРЕСА_1 , про що ОСОБА_4 була добре обізнана.

Однак, ТОВ «РЕК ГАММА» після придбання вказаної квартири не змогло реалізувати свої права власника, з огляду на те, що у цій квартирі на цей час був зареєстрований ОСОБА_6 .

У листопаді 2018 року ОСОБА_4 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва із позовом до приватного виконавця ОСОБА_7 , Державного підприємства «СЕТАМ», ТОВ «РЕК ГАММА», треті особи: АТ «Райффайзен Банк Аваль», приватний нотаріус КМНО ОСОБА_8 , про визнання електронних торгів недійсними та акту про реалізацію предмета іпотеки, який в подальшому було залишено без розгляду у зв`язку з неявкою у судові засідання останньої.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24.07.2019 у справі №761/3939/19 позовом ТОВ «РЕК ГАММА» задоволено, ухвалено усунути перешкоди ТОВ «РЕК ГАММА» у користуванні та розпорядженні належною йому власністю шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення ОСОБА_6 , а саме з квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .

Прокурором зазначено, що у подальшому, усвідомлюючи законність і обґрунтованість правових вимог ТОВ «РЕК ГАММА» до ОСОБА_6 , маючи на меті перешкодити виконанню рішення суду, пов`язаному з усуненням перешкод ТОВ «РЕК ГАММА» у користуванні власністю, якою була вказана вище квартира, ОСОБА_4 20.12.2019 звернулась до Управління праці та соціального захисту населення Шевченківської РДА у м. Києві з заявою про взяття її на облік як внутрішньо переміщеної особи, вказавши у цій заяві завідомо неправдиві відомості щодо її фактичного місця проживання за адресою: АДРЕСА_4 , чим завела відповідальних службових осіб Управління в оману.

22.05.2020 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову до подання позовної заяви задоволено та накладено арешт на спірну квартиру. Разом з тим, постановою Київського апеляційного суду від 01.12.2020 арешт, накладений ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22.05.2020, було скасовано, у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 були порушені строки для подачі позову, передбачені ст. 152 ЦПК України.

30.07.2021 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі №761/18616/20 судом за заявою ОСОБА_4 вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру. Цією ж ухвалою судом застосовано зустрічне забезпечення та зобов`язано ОСОБА_4 протягом десяти днів внести на депозитний рахунок суду 7 315 000,00 грн. Однак, зазначена сума коштів внесена не була, тому ухвалою суду від 27.09.2021 скасовано арешт судом.

Таким чином, внаслідок зазначених дій ОСОБА_4 належна ТОВ «РЕК ГАММА» квартира, тривалий час перебувала під арештами, що обмежувало у праві розпорядження своїм майном.

Як зазначено у клопотанні, вказані дії ОСОБА_4 свідчать про явно штучний характер цих дій з метою створення видимості законності її перебування у квартирі та створення перешкод власнику майна ТОВ «РЕК ГАММА» на користування та розпорядженням своїм майном.

15.10.2020 ТОВ «РЕК ГАММА» звернулось до Управління праці та соціального захисту населення Шевченківської РДА у м. Києві із заявою вх.№4486/03-14, в якій вказало, що ТОВ «РЕК ГАММА» є власником квартири АДРЕСА_1 , і договору оренди, найму з будь-якими особами не укладало, й відповідно згоди на проживання нікому не надавало, з урахуванням чого і просило анулювати видану ОСОБА_4 довідки внутрішньо переміщеної особи.

15.10.2020 на підставі вказаного звернення ТОВ «РЕК ГАММА» Управлінням праці та соціального захисту населення Шевченківської РДА у м. Києві було видано розпорядження №28, згідно з яким скасовано дію виданої ОСОБА_4 довідки від 20.12.2019 №3010- та внесено зміни до Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

ОСОБА_4 , продовжуючи діяти умисно, з метою надання видимості законності своїм протиправним діям, намагаючись створити підстави для виправдання свого незаконного проникнення у вказаного квартиру і перебування в ній, перешкоджання виконанню рішенню суду, звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Управління соціального захисту населення Шевченківської РДА у м. Києві щодо скасування вказаного вище розпорядження №28 від 15.10.2020.

Згідно рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2021 у справі №640/28733/20 у задоволенні позову ОСОБА_4 до Управління соціального захисту населення Шевченківської РДА у м. Києві було відмовлено у повному обсязі.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.11.2021 у справі №640/28733/20 апеляційну скаргу ОСОБА_4 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.06.2021 у справі №640/28733/20 було залишено без задоволення, а рішення без змін.

Також зазначено, що 11.11.2021 представником ТОВ «РЕК ГАММА» ОСОБА_9 , який діяв на підставі довіреності, була здійснена спроба щодо реалізації законних прав ТОВ «РЕК ГАММА» по володінню і користуванню вказаною вище квартирою. Однак, ОСОБА_4 перешкодила вказаним законним діям і вимогам ОСОБА_9 , не давши можливості доступу до квартири, шляхом незаконного втручання представників ТОВ «ВЕНБЕСТ», які діяли на підставі договору про надання охоронних послуг квартири АДРЕСА_1 , укладеного між ТОВ «ВЕНБЕСТ БЕЗПЕКА 24» та ОСОБА_4 , у результаті надання останньою завідомо недостовірних даних щодо власника цієї квартири.

На даний час, ОСОБА_4 , без будь-яких на те правових підстав, діючи в порушення охоронюваних законом майновий прав ТОВ «РЕК ГАММА», декларуючи, що проживає в квартирі АДРЕСА_1 , фактично шляхом протиправних правових маніпуляцій і обману намагається створити правові підстави щодо узаконення права володіння, користування і розпорядження даним майном, фактично у неправомірний спосіб вже володіючи і користуючись ним за власним розсудом.

Крім того у клопотанні зазначається про те, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні був допитаний у якості представника потерпілого ОСОБА_9 , який пояснив, що 08.11.2021 між ТОВ «РЕК ГАММА» та ТОВ «ФІНАНС БЕЗПЕКА» укладено договір, за умовами якого останній зобов`язується надавати послуги з охорони квартири АДРЕСА_1 . 11.11.2021 близько 12-00 год., з метою забезпечення умов виконання вищевказаного договору, ОСОБА_9 та працівники ТОВ «ФІНАНС БЕЗПЕКА», прибувши за місцем розташування вказаної квартири, встановили, що замки вхідних дверей змінені. Протягом деякого часу за вказаною адресою прибула група з чотирьох осіб, одна з яких назвалась ОСОБА_10 , та почала перешкоджати у доступі до квартири. Через декілька хвилин з`явились працівники охоронної фірми «ВЕНБЕСТ», які повідомили що вони діють у відповідності з договором про охорону вказаного об`єкта нерухомості. При цьому, ОСОБА_4 весь час вказувала, що квартира належить їй на праві приватної власності, проте пред`явити правовстановлюючі документи відмовлялась. Пересвідчившись у наявності документів на право власності на квартиру, охоронники фірми «ВЕНБЕСТ» перешкоджати не стали, а ОСОБА_4 пішла, куди не відомо. Через деякий час до квартири прийшов невідомий чоловік, олягнений у формений одяг поліцейського, та вимагав від представників власника квартири та охоронної фірми покинути будівлю. Внаслідок цих дій представникам ТОВ «РЕК ГАММА» не вдалося потрапити до квартири та поставити її під охорону. Після цього представник ТОВ «РЕК ГАММА» звернувся до ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві з заявою про кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним проникненням ОСОБА_4 до квартири. 13.06.2022 з метою перевірки належної ТОВ «РЕК ГАММА» квартири АДРЕСА_1 , а також можливості доступу до неї, ним було здійснено виїзд за вказаною адресою, під час якого було виявлено, що дверна коробка та усі замки змінені, крім того, встановлено камеру відеоспостереження і домофон. До квартири потрапити не вдалося, на даний час товариству невідомо, хто саме повторно, самоправно проник до квартири та перешкоджає доступу до неї законному власнику - ТОВ «РЕК ГАММА».

У клопотанні прокурором зазначено, що квартира АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ТОВ «РЕК ГАММА», є предметом злочину, має по кримінальному провадженню значення речового доказу.

Постановою дізнавача Шевченківського УП ГУНП у м. Києві

ОСОБА_11 від 25.11.2021 квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 164,7 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000) було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_12 від 06.06.2022 здійснення досудового розслідування доручено відділу дізнання Оболонського УП ГУНП у м. Києві.

З урахуванням наведеного, з метою збереження речового доказу та попередження її подальшого відчуження та запобігання використання такого нерухомого майна невстановленими особами, прокурор просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ТОВ «РЕК ГАММА», оскільки вона є об`єктом протиправних дій та відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Прокурор надав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Представник власника нерухомого майна - ТОВ «РЕК ГАММА», надав заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи слідчий суддя приходить до наступного.

У провадженні СВ Оболонського УП ГУНП в м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004109 від 12.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, за фактом незаконного заселення ОСОБА_4 до квартири АДРЕСА_1 .

Постановою дізнавача Шевченківського УП ГУНП у м. Києві

ОСОБА_11 від 25.11.2021 квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 164,7 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000) було визнано речовим доказом.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_12 від 06.06.2022 здійснення досудового розслідування доручено відділу дізнання Оболонського УП ГУНП у м. Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За приписами ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі"АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Враховуючи, думку власника майна, який наполягав на арешті належного йому нерухомого майна з метою його збереження, запобігання можливості його незаконного відчуження та користування ним з боку третіх осіб без належних правових підстав, а також те, що прокурором у клопотанні доведено, що квартира АДРЕСА_1 , що належить ТОВ «РЕК ГАММА», має значення речового доказу по даному кримінальному провадженню, оскільки існують реальні підстави вважати, що вказана квартира є предметом кримінального правопорушення та може бути зіпсована, знищена або відчужена на користь третіх осіб, з метою запобігання її відчуженню, псуванню, знищенню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане майно шляхом заборони розпорядження, відчуження та користування нерухомими майном, що буде відповідати завданням кримінального провадження та принципам розумності та співрозмірності обмеження права власності.

При цьому слідчий суддя зауважує, що згідно діючого законодавства відомості щодо обтяження нерухомого майна вносяться до Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державного реєстру іпотек та Державного реєстру обтяжень рухомого майна без можливості зазначення умов щодо розпорядження, відчуження та користування певному колу осіб, тому клопотання в частині непоширення обмежень, пов`язаних з накладенням арешту на майно, на законного власника майна задоволенню не підлягають.

Разом з тим, відповідно до ч. 12 ст. 170 КПК України заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 170, 171, 172, 173, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0004109 від 12.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 164,7 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 000), яка належить ТОВ «РЕК ГАММА» (код за , адреса: м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 4-А (літ. А), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним нерухомим майном, окрім осіб, які на законних підставах перебувають у такому житловому приміщенні.

В іншій частині у задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Організацію виконання ухвали покласти на Оболонську окружну прокуратуру м. Києва.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1