07.04.2022 Провадження №1-кп/389/314/20
У Х В А Л А

07 квітня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001194 від 22 серпня 2020 року, стосовно

ОСОБА_4 , з обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В судовому засіданні прокурор просив продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, ризики, передбачені ст.177 КПК України, які існували на час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу під час досудового розслідування, не зникли, обвинувачений має судимості за скоєння майнових злочинів, що свідчить про те, що він схильний до вчинення корисливих кримінальних правопорушень, на шлях виправлення не став, не одружений, на утриманні дітей не має, з огляду на що вбачається, що він не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має постійного джерела доходів, зазначені обставини підтверджують існування вищезазначених ризиків.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник захисник заперечували щодо продовження строку дії такого запобіжного заходу та просили обрати щодо обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Крім того, обвинувачений звернувся до суду з заявою про зарахування до ЗСУ з метою захисту території України під час воєнного стану, яку долучено до матеріалів кримінального провадження.

Вислухавши у судовому засіданні думку учасників судового провадження, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За змістом ч.2 ст.177, ст.197 КПК України підставою як застосування запобіжного заходу, у тому числі і у виді тримання під вартою, так і продовження строків тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України. Частиною першою ст.194 КПК України визначений обов`язок суду встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що повною мірою узгоджується з практикою Європейського суду.

Так, рішенням ЄСПЛ від 06 квітня 2000 року у справі «Лабіта проти Італії», в якому зазначено, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, свідчить наступне.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 6 років, раніше судимий за майнові злочини. Зазначене вказує на цілком ймовірну можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Також, обвинувачений ОСОБА_4 , не має міцних соціальних зв`язків, оскільки не одружений, на утриманні осіб не має, не працює та не має постійного джерела доходів, перебуваючи на волі може ухилятися від кримінальної відповідальності, раніше неодноразово судимий, а тому схильний до вчинення інших кримінальних правопорушень.

Зазначене підтверджує, що заявлені раніше ризики цілком не зникли. І це дає достатні підстави вважати, що у разі обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуального обов`язку.
Крім того, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, введено воєнний стан, який діє на всій території України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом президента №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан продовжено до 25.04.2022.

КПК доповнено статтею 616, яка визначає процедуру скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або зміна запобіжного заходу з інших підстав, тобто у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146 - 147, 152 - 156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258 - 262, 305 - 321, 330, 335 - 337, 401 - 414, 426 - 433, 436, 437 - 442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Отже, ст.616 КПК України фактично запроваджено нову передумову для скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою: призов підозрюваного, обвинуваченого на військову службу під час мобілізації. Також передбачено можливість зміни запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо застава буде спрямована на рахунки НБУ для цілей оборони.

Отже, ч.2 ст. 186 КК України за якою обвинувачується ОСОБА_6 не підпадає під перелік статтей, які мають право на звернення до прокурора з відповідним клопотанням.

З огляду на викладене та заслухавши думку учасників судового засідання, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Продовжуючи дію такого запобіжного заходу, суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під вартою, не відпали, що також унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

Разом з тим, враховуючи вимоги ст.183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 та його тяжкість, майновий стан, а також ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки, саме такий розмір застави буде в достатній мірі гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не буде завідомо непомірним для нього.

Застава має бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, постановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 331, 392 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Терешковці Горохівського району Волинської області, продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 13.45 год. 04 квітня 2022 року по 13.45 год. 05 червня 2022 року.

Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) грн. 00 коп.
Застава має бути внесена на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Кіровоградській області (ОТРИМУВАЧ КОШТІВ: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, КОД ОТРИМУВАЧА (код за ЄДРПОУ): 26241445, БАНК ОТРИМУВАЧА: ДКСУ м.Київ, КОД БАНКУ ОТРИМУВАЧА (МФО): 820172, РАХУНОК ОТРИМУВАЧА: UA 0002505). Призначення платежу: 1) ПІБ особи, яка внесла заставу; 2) ПІБ особи, за яку внесено заставу; 3) Найменування суду, що виніс рішення; 4) Номер справи.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_4 : 1) прибувати до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області за першою вимогою; 2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Попередити обвинуваченого ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1