Номер провадження: 11-сс/813/754/22
Справа № 947/9171/22 1-кс/947/3925/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:
головуючий суддя ОСОБА_2
судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
підозрюваного ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25 травня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в рамках кримінального провадження №0001069, внесеного до ЄРДР 21.07.2021 року,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25 травня 2022 року було відмовлено у задоволені клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_10 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосовано до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі вісімсот п`ятдесяти розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 108 850 (два мільйони сто вісім тисяч вісімсот п`ятдесят) гривень.
Рішення слідчого судді мотивоване тим, що ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке пов`язане із використанням ним свого службового становища.
При визначенні розміру застави слідчий суддя врахував наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, обставини вчинення кримінального правопорушення та його наслідки, які полягають у завданій шкоді в розмірі 2065000 гривень, та вважає, що сума застави має перевищувати граничні розміри, визначені у ст. 182 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
На вказану ухвалу захисник ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , подав апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що оскаржена ухвала винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, зокрема, стверджує, що:
- вручена ОСОБА_8 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, є необґрунтованою;
- порушена підслідність під час проведення досудового розслідування;
- не доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1,2,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а встановлені слідчим суддею ризики є безпідставними;
- розмір застави, визначений слідчим суддею, є занадто великим, визначеним слідчим суддею без додержання положень, передбачених п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України;
- не було враховано, що ОСОБА_8 має позитивну характеристику, є пенсіонером, має другу групу інвалідності (довічно), потребує регулярного відвідування лікаря, та в теперішній час потребує інфузійної терапії кожного дня, має мати-пенсіонерку, яка мешкає з ним і на його утриманні.
Посилаючись на викладене, захисник просить скасувати оскаржену ухвалу і постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також альтернативного заходу у вигляді застави у розмірі 2 108 850 грн.

Позиції учасників судового розгляду.
Захисники та підозрюваний підтримали доводи та вимоги апеляційної скарги.
Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги, її доводи вважав безпідставними, а ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою і просив залишити її без змін.

Мотиви апеляційного суду.
Заслухавши доповідь судді, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного.
Під час апеляційного розгляду встановлено, що у проваджені ГУНП в Одеській області перебуває кримінальне провадження №0001252, внесене до ЄРДР 06.10.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 , перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обов`язки генерального директора КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради», був наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, а тому відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України є службовою особою органу місцевого самоврядування.
Так, 07.04.2021 року ОСОБА_8 , перебуваючи на своєму робочому місці в КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» за адресою: м. Одеса, вул. Гаванна, 1, без жодного погодження з Департаментом економічної політики та стратегічного планування Одеської обласної державної адміністрації, уклав договір № 502 з ТОВ «УКРСПЕЦ ІМПОРТ» на постачання товару необхідного для запобігання виникнення та поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), а саме: протипожежне, рятувальне та захисне обладнання (НК 024:2019 18094 Лицева маска для захисту дихальних шляхів) (Респіраторів FFР 3 (з клапаном)за ДК 021-2015:35110000-8, на загальну суму договору 4 600 000,00 грн. (без ПДВ).
На виконання умов договору № 502 від 07.04.2021 року відповідно до сформованого 08.04.2021 року платіжного доручення № 5284 КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» перераховано на рахунок ТОВ «УКРСПЕЦ ІМПОРТ» (UA4721043) грошові кошти в розмірі 4 600 000,00 грн. (без ПДВ).
На виконання вимог договору ТОВ «УКРСПЕЦ ІМПОРТ» здійснено поставку, зокрема, наступного товару: півмаски фільтрувальні для захисту від аерозолів «СПЕКТР» моделі «СПЕКТР-3К» FFР 3 NRD в кількості 100 000 шт., вартістю за одиницю 46,00 грн. (без ПДВ), на загальну суму 4 600 000,00 грн.
В подальшому, 07.04.2021 року закуплений товар отримало КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» відповідно до видаткової накладної № 4 від 07.04.2021 року.
Однак, встановлено що станом на 07.04.2021 року ринкова вартість постановлених товарів ТОВ «УКРСПЕЦ ІМПОРТ» становила, а саме: півмаски фільтрувальні для захисту від аерозолів «СПЕКТР» моделі «СПЕКТР-3К» FFР 3 NRD, - 25,35 грн. за штуку.
Таким чином, сума завищення вартості товару становить на півмаски фільтрувальні для захисту від аерозолів «СПЕКТР» моделі «СПЕКТР-3К» FFР 3 NRD - 2 065 000,00 грн.
Всього, умисними та протиправними діями ОСОБА_8 через необґрунтоване підвищення ціни за одиницю товару КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради» спричинено матеріальну шкоду на 2 065 000,00 грн., що більше, ніж в шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, тобто в особливо великому розмірі.
У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_8 набув статусу підозрюваного, оскільки 13.05.2022 року останньому повідомлено про підозру, згідно з якою він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме: розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у особливо великих розмірах.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Так, відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява №42310/04, суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
За результатом дослідження наданих стороною обвинувачення доказів, слідчий суддя погодився з доводами клопотання щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за обставин, викладених у клопотанні.
При цьому, на даному етапі слідчим суддею оцінюються виключно можливі дії ОСОБА_8 та відповідність їх запропонованій кваліфікації, остаточна перевірка правильності кваліфікації дій останнього не здійснюється та не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не надається оцінка доказам з точки зору їх допустимості та достатності для визнання особи винуватою у вчиненні кримінального правопорушення.
На думка апеляційного суду, зазначені у клопотанні обставини підозри, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Встановлені факти та інформація можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_8 , про підозру якого йдеться, міг вчинити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого йому було повідомлено про підозру у кримінальному провадженні №0001252, внесене до ЄРДР 06.10.2021 року.
Крім того, як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді, викладених в мотивувальній частині ухвали, в даному кримінальному провадженні існують доведені органом досудового розслідування ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, обумовлені наступним:
- ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, який передбачає можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, а тому, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за його вчинення у разі доведення вини, останній може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;
- підозрюваний ОСОБА_8 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки характер посади, на якій він перебуває, навіть після його відсторонення, дає йому можливість знайти доступ до документації за результатом діяльності КНП «Одеський обласний центр екстреної медичної допомоги і медицини катастроф» Одеської обласної ради», а досудове слідство ще не завершено.
- у даному кримінальному провадженні є свідки, на показах яких органом досудового розслідування ґрунтується підозра відносно ОСОБА_8 , а тому існує ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, колегія суддів вважає підтвердженими наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Крім того, колегія суддів наголошує, що під час апеляційного розгляду сторона захисту не навела інших обставин, які б дозволяли інакше оцінити наявність або ж відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Доводи апеляційної скарги сторони захисту про недопустимість доказів у зв`язку з порушенням підслідності, є передчасними, оскільки відповідність зібраних доказів вимогам КПК України перевіряється судом першої інстанції під час розгляду кримінального провадження по суті.
Апеляційний суд приймає до уваги доводи сторони захисту про міцні соціальні зв`язки та позитивні характеристики підозрюваного ОСОБА_8 , однак в світлі інкримінованих обставин справи, зокрема, вчинення умисного, особливо тяжкого кримінального правопорушення, з використанням свого службового становища, що свідчить про його підвищену суспільну небезпеку, зазначені обставини не є настільки переконливими щоб могли б знизити встановлені ризики до маловірогідних чи до їх виключення.
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги щодо розміру визначеної ОСОБА_8 застави, який є непомірним для підозрюваного, колегія суддів виходить з такого.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
В контексті справи «Mangouras v. Spain» (рішення від 28.09.2010 р., заява № 12050/04) зазначається, що заявник, посилаючись на п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. ЄСПЛ визнано законними та обґрунтованими дії національних судів щодо обрання підозрюваному розміру застави, який значно перевищував наявні активи, поточні доходи підозрюваного, тощо, беручи до уваги особливий характер справи заявника та шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, та зазначено, що навіть якщо сума застави визначається, виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Також, у рішенні ЄСПЛ у справі Punzelt v. Czech Republic від 25.04.2000 р. (заява № 31315/96, п. 86) констатовано, що ані неодноразова відмова у звільненні під заставу заявника, ані в подальшому встановлена застава у розмірі 30 000 000 чеських крон, не були порушенням прав заявника, враховуючи масштаб його фінансових операцій.
У будь-якому випадку зі структури ст. 5 Конвенції в цілому, та її п. 3, зокрема, слідує, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (зокрема, п. 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06.11.2007 р., заява № 42440/06, та п. 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12.04.2009 р., заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain).
Отже, положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на наступні критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.
При визначенні ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 850 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 108 850 гривень, слідчий суддя врахував відомості, що характеризують особу підозрюваного, встановлені ризики, розмір збитків, які за версією сторони обвинувачення, завдані у сумі 2065000 гривень, а тому апеляційний суд вважає, що визначений розмір буде утримувати підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. Натомість, стороною захисту вищезазначені обставини не спростовані.
Відповідно до ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін або скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Доводи апеляційної скарги з приводу неврахування слідчим суддею всіх обставин кримінального провадження не є слушними, оскільки оскаржувана ухвала слідчого судді містить обґрунтування з цього приводу, про що зазначено вище.
Доводи апеляційної скарги щодо непомірності визначеного розміру застави, з посиланням на неповноту врахування слідчим суддею обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, під час апеляційного розгляду також не знайшли свого підтвердження.
Враховуючи встановлені вище обставини, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін.
Керуючись статями 24, 176, 177, 178, 183, 194, 196,197 370-372, 376, 404, 407, 409,419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд
постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_9 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 25 травня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в рамках кримінального провадження №0001069, внесеного до ЄРДР 21.07.2021 року, - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3