Справа № 761/9272/22
Провадження № 1-кс/761/5269/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні №0001074, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України-
В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні №0001074, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0001074 від 06.05.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.05.2022 невстановлена особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом обману, під час обміну валют заволоділа грошовими коштами ОСОБА_4 в сумі 23 600 доларів США.

12.05.2022 допитаний в якості потерпілого громадянина Республіки Польща ОСОБА_4 пояснив, що 12.05.2022, приблизно о 14 год. 20 хв., перебуваючи за адресою місця свого проживання вирішив скористатися послугами обміну та зайшов на сайт Finance.ua. На даному сайті знайшов заявку на обмін доларів США на гривню по курсу 34,01, оскільки хотів розміняти 24 000 доларів США. Після чого, вирішив скористатися даною послугою та зателефонував на номер телефону, вказаному у заявці, а саме НОМЕР_1 . Йому відповіла особа жіночої статі та повідомила, що вона дізнається у якому пункті обміну є достатня кількість гривень для обміну та зателефонує за декілька хвилин. Через декілька хвилин, з вказаного номеру ОСОБА_5 надійшов вхідний виклик, в ході якого, та сама жінка, судячи по голосу, повідомила, що на даний час ніякому пункті обміну такої кількості грошових коштів, а саме гривні не має, проте касир наразі може заїхати в банк та протягом однієї години підвезе мені готівкою грошові кошти на місце, яке я вкажу, останній погодився та повідомив, що буду чекати на АДРЕСА_2 . Жінка запитала в ОСОБА_5 , що саме розташоване за вказаною адресою, на що останній відповів, що буде вдома у свого друга, проте, коли вони приїдуть він зможу вийти та обміняти грошові кошти. На що остання повідомила, що краще зустрітися на вулиці біля приміщення якогось банку. Після чого ОСОБА_5 сказав, що краще зустрітися біля приміщення відділення Приватбанку біля ТРЦ «Гулівер». На що остання погодилася, але попросила назвати точну адресу а саме: АДРЕСА_3 . Вказана жінка погодилася та повідомила, що протягом однієї години вони приїдуть за вказаною мною адресою для здійснення обміну валюти.

Так, 12.05.2022 приблизно о 15 год. 30 хв, ОСОБА_5 прибув за вище вказаною адресою. Приблизно через 10 хв., до останнього знову з того ж номеру телефону ( НОМЕР_1 ) зателефонувала та сама жінка і повідомила, що автомобіль під`їхав: Тойота, білого кольору, д.н.з 3544 (повного номеру не повідомила) та сказала, що у даному автомобілі сидить касир та чекає. Після чого, тримаючи при собі грошові кошти в сумі 24 000 доларів США, в своїй сумці у руці, ОСОБА_5 підійшов до вище зазначеного автомобіля, та присів на заднє пасажирське сидіння. В салоні автомобіля побачив водія та чоловіка, нібито касира, який також сидів біля мене на задньому пасажирському сидінні. Після того як ОСОБА_5 закрив дверцята, автомобіль почав рухатися, ОСОБА_5 відразу відчинив двері та запитав чи ми кудись їдемо, після цього автомобіль зупинився та «касир» мені повідомив, що водій думав, що його потрібно підвезти. Після цього, «касир» сказав, що в нього є гривні для обміну щоб обміняти 23 600 доларів США, не більше. На що ОСОБА_5 погодився та дістав з своєї сумки грошові кошти в сумі 23 600 доларів США та передав чоловіку нібито «касиру». Останній в свою чергу, з паперового пакету, який тримав при собі, передав потерпілому грошові кошти, які як останній вважав, були гривнями. ОСОБА_5 побачив, що грошові кошти складені акуратно в пачки ніби в банку, порахував по пачках і виходила сума 800 000 гривень, решту коштів 2 635 гривень «касир» дав мені окремо. Після цього, потерпілий вийшов з вказаного автомобіля та попрямував в сторону свого раніше припаркованого автомобіля. У цей час, до ОСОБА_5 підійшли працівники поліції та повідомили, що відносно мене щойно було скоєно шахрайство.

12.05.2022 допитаний в якості свідка оперуповноважений УКР ОСОБА_6 пояснив, що 12.05.2022 року в денний час доби спільно із колегою із УКР ОСОБА_7 виконували доручення слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві у кримінальному провадженні за №0001074 від 06.05.2022, щодо відпрацювання території міста Києва на предмет вчинення злочинів пов`язаних із фіктивним обміном валюти у автомобілях. Близько 15:30 год. за адресою: АДРЕСА_3 помітили, як із автомобіля тойота корола білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 вийшов чоловік, тримаючи в руках поліетиленовий пакет всередині якого було помітно готівку. У свою чергу вказаний автомобіль швидко від`їхав по бульвару Лесі Українки. В подальшому, було прийнято рішення підійти до чоловіка та дізнатися чи обмінював він грошові кошти в автомобілі. Чоловік, під час розмови, повідомив, що дійсно обміняв грошові кошти у сумі 23 600 доларів США на готівку у гривнях. Під час подальшої перевірки гривні, було виявлено, що грошові кошти сувенірні. Після цього, було вирішено зупини вказаний автомобіль тойота корола білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 . Буквально через декілька хвилин автомобіль було зупинено за адресою: АДРЕСА_1 . У вказаному автомобілі знаходився водій та пасажир на задньому сидінні, який представився, як ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а поряд із ним паперовий конверт із грошовими коштами у сумі 23 600 доларів США.

12.05.2022 допитаний в якості свідка оперуповноважений УКР ОСОБА_7 підтвердив показання свідка ОСОБА_6

12.05.2022 проведено обшук кв. АДРЕСА_4 за місцем проживання ОСОБА_8 де виявлено та в подальшому вилучено:

- тримач для сім-картки з абонентським номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон ZTE Blade А51 ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 з сім-картою НОМЕР_6 ; мобільний телефон «Айфон» чорного кольору, що упаковані до спеціального пакету КІV 1137447 з відповідними надписами та підписами понятих;

- предмет схожий на пістолет з написом ФОРТ НОМЕР_7 та номером НОМЕР_8 магазин до нього та 6 предметів схожих на набої з гумовими вставками упакований до спеціального пакету №4412424 з відповідними написами та підписами понятих;

- куртка темно-синього кольору «Casual Division» з капюшоном; одну пару чоботів чорного кольору з красними вставками, що в подальшому упаковані до спеціального пакету NPU1406423 з відповідними надписами та підписами понятих;

- жилетку чорного кольору, штани чорного кольору, реглан сірого кольору, кросівки чорного кольору, що в подальшому упаковані до поліетиленового пакету чорного кольору, опечатані биркою з відповідними написами та підписами понятих.

13.05.2022 слідчим СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві винесено постанову про визнання вилучених речей під час проведення обшуків від 12.05.2022 - речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.05.2022 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_5 , що належить на праві власності ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у зв`язку з невідкладним випадком, пов`язаним із вилученням слідів та речей, що мають значення для досудового розслідування.

У судове засідання прокурор не з`явився, про дату та час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Просив провести розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Володілець майна в судове засідання не викликався на підставі приписів частини 2 статті 172 КПК України.

Дослідивши доводи щодо підстав накладення арешту на майно, копії матеріалів кримінального провадження, надані в обґрунтування доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
Так, у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0001074 від 06.05.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

Як убачається із матеріалів клопотання, накласти арешт на вказане тимчасово вилучене майно необхідно з метою збереження речових доказів, оскільки вилучені речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.
Постановою слідчого у кримінальному провадженні від 13 травня 2022 року майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.
За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення обшуку, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 13 травня 2022 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.

Крім того, слідчий суддя встановив, що процесуальний строк для подання клопотання пропущено із поважних причин та підлягає поновленню.
Згідно ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 117, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Поновити прокурору Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 строк для подачі клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0001074 від 06.05.2022.
Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене під час обшуку майно у кримінальному провадженні №0001074, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на вилучені речі під час обшуку 12 травня 2022 року квартири за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_5 , а саме:

- тримач для сім-картки з абонентським номером НОМЕР_3 ; мобільний телефон ZTE Blade А51 ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 з сім-картою НОМЕР_6 ;

- мобільний телефон «Айфон» чорного кольору;

- предмет схожий на пістолет з написом ФОРТ НОМЕР_7 та номером НОМЕР_8 магазин до нього та 6 предметів схожих на набої з гумовими вставками;

- куртка темно-синього кольору «Casual Division» з капюшоном;

- одну пару чоботів чорного кольору з красними вставками;

- жилетку чорного кольору;

- штани чорного кольору;

- реглан сірого кольору;

- кросівки чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1