Провадження № 1-кс/761/7501/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 липня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 220 200 000 000 001 55 від 08.07.2020, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Новогродівка Донецької області, громадянин України, поляк, з вищою освітою, який перебуває у зареєстрованому шлюбі, має двох неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , не судимий.

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 2583 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 25.01.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 2583 КК України, відповідно до якої підозрюваний упродовж 2020-2021 років здійснював активне сприяння діяльності терористичної організації «Донецька Народна Республіка».
До підозрюваного 26.01.2022 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжений по 25.07.2022.

Строк досудового розслідування у вказаному провадженні ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2022 продовжений до дев`яти місяців, тобто по 25.10.2022.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину, здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, а також продовження злочинної діяльності.

З огляду на неможливість завершити розслідування, з метою проведення слідчих та процесуальних дій слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, оскільки вважали оголошену ОСОБА_4 підозру необґрунтованою, наведені стороною обвинувачення ризики недоведеними, оскільки підозрюваний має сім`ю, двох неповнолітніх дітей на утриманні, постійне місце мешкання на території м. Києва, тому переховуватись чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню ОСОБА_4 наміру не має.

У зв`язку з викладеним сторона захисту просила застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 2583 КК України.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києві від 15.06.2022 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні, знищення речей та документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального провадження, продовження злочинної діяльності.
Вирішуючи питання існування зазначених у попередній ухвалі ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя,оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що про реальне існування наведеного вище ризику свідчить характер інкримінованого підозрюваному злочину, який вказує на співпрацю останнього з представниками Російської Федерації, тобто країни - агресора, діяльність яких спрямована на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України. Наведене підтверджує ймовірність свідомої позапроцесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Також не виключено, що безпосередній зв`язок з представниками іноземних спецслужб унеможливить встановлення місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_4 у разі його виїзду за межі України.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, за результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що існує ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків та інших осіб, оскільки на цьому етапі встановлені не всі особи, причетні до вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 2583 КК України.

Також, ґрунтуються на матеріалах клопотання доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, зміни або спотворення речей та документів, які мають доказове значення у провадженні, а також продовження злочинної діяльності в умовах воєнного стану, пов`язаного з воєнною агресією Російської Федерації.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати ризики непроцесуальної поведінки ОСОБА_4 .

З викладеного витікає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 та запобігти спробам останнього у перешкоджанні досудовому розслідуванню.

Вирішуючи питання про продовження ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу слідчий суддя повинен врахувати необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Як випливає з клопотання та доводів прокурора, у подальшому необхідно отримати низку висновків призначених судових експертиз, отримати результати негласних слідчих дій, провести додатковий допит підозрюваного та свідків, провести огляд магнітних носіїв, здійснити відкриття матеріалів досудового розслідування стороні захисту, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.
Приймаючи до уваги, що рішенням слідчого від 22.07.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до дев`яти місяців, тобто до 25.10.2022, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою.
При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК слідчий суддя може під час воєнного стану не визначати розмір застави при постановленні ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених зокрема ст. 2583 КК України.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
Клопотання слідчого ГСУ СБ України ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 19 вересня 2022 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1