ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/1364/22 Справа № 197/248/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2022 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу прокурора Високопільського відділу Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 на ухвалу Широківського районного суду Дніпропетровської області від 08 квітня 2022 року, щодо:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянина України, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Встановлені судом першої інстанції фактичні обставини.
Ухвалою Широківського районного суду Дніпропетровської області від 08 квітня 2022 року, було задоволено клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 .
Змінено обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави на особисте зобов`язання з покладення на останнього обов`язків передбачених ст. 194 КПК України.
Мотивуючи ухвалене рішення, суд першої інстанції зазначив, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж застава буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставини його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством. Суд також врахував, що 06.06.2018 по 2022 рік обвинувачений сумлінно з`являється до суду і приймає участь в розгляді кримінальної справи (підтверджується поясненнями прокурора, захисника, обвинуваченого), тобто має місце послідовна належна поведінка обвинуваченого.
Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду та постановити нову, якою змінити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 у виді застави на особисте зобов`язання. Заставу у сумі 35 240 гривень перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

В обґрунтування зазначає, що ухвала суду є незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Вказує, що під час вирішення клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу у виді застави на особисте зобов`язання, судом не було вирішено питання продолю застави, не було вказано про перерахування грошових коштів на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

Вважає, що суд першої інстанції фактично задовольнив клопотання частково, та не зазначив у мотивувальній частині підстави для відмови в частині перерахування застави на спеціальний рахунок.

Звертає увагу, що 08.04.2022 Бериславською окружною прокуратурою ухвалу суду направлено до ТУ ДСА в Херсонській області для виконання, однак виконати ухвалу суду не можливо, оскільки в резолютивній частині не зазначено номер рахунку та рішення суду щодо перерахування зазначеної суми.

Обставини щодо розгляду апеляційної скарги без участі учасників кримінального провадження та без фіксації процесу технічними засобами.
Згідно ч. 4 ст. 422-1 КПК України, розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.
В апеляційній скарзі прокурор не просив розглядати апеляційну скаргу з його участю.
Згідно до приписів ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Таким чином, з урахуванням того, що учасники апеляційного провадження не заявили клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга, подання має бути розглянуто у відсутності сторін кримінального провадження, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, без фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження.
Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали провадження, доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних обставин.

Мотиви апеляційного суду.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно вимог ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.
В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 176, ч. 1 ст. 182 КПК України, застава є одним із запобіжних заходів і полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою заставодавцем.
Стаття 203 КПК України встановлює, що ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.
Частина 2 статті 196 КПК України встановлює, що в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк на який їх покладено.
Згідно пункту 6 статті 195 КПК України вбачається, що обов`язки, передбачені цією статтею, можуть бути покладені на строк не більше двох місяців. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
Як випливає з ч. 2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк на який їх покладено.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно ч. 5 ст. 616 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого слідчий суддя, суд має право ухвалити рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу (в повному обсязі або частково), для внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.
Указом Президента України № 64 від 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан на 30 днів.
Указом Президента України № 133 від 14.03.2022 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України продовжено строк дії воєнного стану в Україні на 30 діб.
За розпорядженням голови Верховного Суду від 06.03.2022 змінено територіальну підсудність судових справ, які перебували в провадженні Високопільського районного суду Херсонської області, та їх передано на розгляд до Широківського районного суду Дніпропетровської області.
Апеляційним судом встановлено, що відповідно довідки від 06.04.2022, тексту ухвали від 14.05.2021, на час зміни підсудності в провадженні Високопільського районного суду Херсонської області перебувала кримінальна справа № 660/1107/18 за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч.ч. 2, 3 ст. 185 КК України.
Ухвалою слідчого судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05.06.2018 обвинуваченому ОСОБА_7 , в межах кримінального провадження №0000565, було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою по 01.08.2018, з визначенням застави в сумі 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень.
Заставу було зараховано в повному обсязі на рахунок ТУ ДСА в Херсонській області, та ОСОБА_7 звільнено з-під варти 06 червня 2018 року, застава не звернута в дохід держави на час розгляду клопотання, що підтверджується протоколом про звільнення заарештованої особи у зв`язку з внесенням застави від 06.06.2018, довідкою ТУ ДСА в Херсонській області від 07.04.2022, поясненнями обвинуваченого, захисника, прокурора.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строку дії самостійного запобіжного заходу у виді застави (діє незалежно від строку, на який покладено обов`язки) не визначений в ухвалі слідчого судді, оскільки встановлення такого строку не передбачено чинним законодавством. Станом на 08.04.2022 обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді лише застави.
Перевіряючи наявність законних підстав вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж застава буде достатнім для запобігання встановленим ризикам кримінального провадження, відповідно до ст. 178 КПК України, оцінено в сукупності фактори, пов`язані з характером особи обвинуваченого, моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, особистими та соціальними обставини його життя, сімейними зв`язками та зв`язками з суспільством.
Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що має місце послідовна належна поведінка обвинуваченого, оскільки з 06.06.2018 по 2022 рік останній сумлінно з`являється до суду і приймає участь в розгляді кримінальної справи.
З наданих матеріалів вбачається, що під час розгляду клопотання сторони захисту, суд з`ясував, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185 КК України.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Разом з тим, суд перевіряючи доводи клопотання сторони захисту, фактично задовольнив клопотання частково, не вирішивши питання про долю застави.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оборону України», оборона України - система політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних, інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту та її захист у разі збройної агресії або збройного конфлікту.
Статтею 13 цього Закону визначено, що міністерства, центральні та інші органи виконавчої влади у взаємодії з Міністерством оборони України у межах своїх повноважень організовують і забезпечують виконання законодавства у сфері оборони, сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх належне забезпечення за напрямами діяльності.
Відповідно до ст. 18 Закону України «Про оборону України», територіальна оборона України організовується та здійснюється відповідно до Закону України «Про основи національного спротиву» з урахуванням особливостей, визначених законодавством про оборону, мобілізацію та правовий режим воєнного стану.
Згідно з визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України «Про основи національного спротиву», національний спротив - комплекс заходів, які організовуються та здійснюються з метою сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України до дій, спрямованих на забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії та завдання противнику неприйнятних втрат, з огляду на які він буде змушений припинити збройну агресію проти України. Добровольче формування територіальної громади - воєнізований підрозділ, сформований на добровільній основі з громадян України, які проживають у межах території відповідної територіальної громади, який призначений для участі у підготовці та виконанні завдань територіальної оборони в межах території відповідної територіальної громади.
24 лютого 2022 року Національний банк України ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України. Таке рішення ухвалене у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, збройною агресією Російської Федерації та небезпекою для державної незалежності України, її територіальної цілісності. Реквізити офіційного спеціального рахунку, зазначені на офіційному веб-сайті Національного банку України (https://bank.gov.ua/ua/news/all/natsionalniy-bank-vidkriv-spetsrahunok-dlya-zboru-koshtiv-na-potrebi-armiyi): UA0992708.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року 69/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до частини другої статті 102, пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України, оголошено про проведення загальної мобілізації на території Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Київської, Кіровоградської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, міста Києва.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою.
Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Як вбачається з наданих матеріалів, особа, яка внесла заставу, не заперечувала проти її перерахунку на спецрахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України, що підтверджується її заявою, адресованою суду.
Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно з п. 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012року №15 (у редакції Постанови КМУ від 18.01.2012 року № 27) застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку.
Внаслідок воєнних дій знищується інфраструктура України, наносяться ракетні та бомбові удари по воєнних та цивільних об`єктах, відбувається окупація частин території України, знищуються населенні пункти та гинуть люди, в тому числі цивільне населення. Оскільки діяльність Збройних Сил України спрямована на подолання збройної агресії, вони потребують негайної допомоги, в тому числі фінансової.
З урахуванням позиції заставодавця щодо розпорядження належними йому грошовими коштами у розмірі 35 240 гривень шляхом негайного перерахування зазначеної частини суми застави на спеціальний банківський рахунок Збройних Сил України, апеляційний суд вважає за можливе задовольнити таке прохання.
З урахуванням нормативних приписів, повернення застави власнику грошових коштів шляхом негайного перерахування їх з рахунку ТУ ДСА Херсонської області на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України не суперечить загальним засадам кримінального провадження та є виправданим для виконання завдань кримінального провадження.
Таким чином, беручи до уваги, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 185 КК України, дані про особу обвинуваченого, апеляційний суд приходить до висновку, що застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладанням на нього обов`язків відповідно до вимог ст. 194 КПК України та вважає, що саме цей запобіжний захід зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України.
Таким чином, апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала суду підлягає скасуванню з постановленням згідно п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України нової ухвали апеляційного суду.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, 419, 422-1, 616 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу прокурора Високопільського відділу Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_6 , задовольнити.
Ухвалу Широківського районного суду Дніпропетровської області від 08 квітня 2022 року, - скасувати.
Постановити нову, якою клопотання обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника про зміну запобіжного заходу у виді застави на особисте зобов`язання, - задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді застави на особисте зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- невідкладно повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Заставу у розмірі 35240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень, визначену ухвалою слідчого судді Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05.06.2018 року, внесену ОСОБА_8 за підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000565 від 27.12.2017, за бажанням обвинуваченого ОСОБА_7 перерахувати на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України (для зарахування коштів у національній валюті) з наступними реквізитами:

Банк: Національний банк України
МФО 300001
Рахунок № UA0992708.

Отримувач: Національний банк України
Контроль за виконанням ухвали в частині запобіжного заходу покласти на прокурора ОСОБА_6 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4