Провадження № 1-кп/761/1826/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2022 року місто Київ
Шевченківський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз 13.12.2018 Дарницьким районним судом м. Києва за ч.3 ст.185 КК України до покарання у вигляді трьох років позбавлення волі, 13.11.2020 звільнений від відбування покарання на підставі ст.81 КК України умовно-достроково строком на 10 місяців,

та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець міста Нова Каховка, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , та проживає за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України (внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0002015 від 27.05.2021),

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Прокурором ОСОБА_3 подано клопотання про продовження обвинуваченим строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи існування обґрунтованої підозри у вчиненні ними інкримінованого кримінального правопорушення, ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час застосування запобіжного заходу на досудовому слідстві не зменшилися. Вони встановлені з урахуванням того, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі, не мають постійного джерела доходу, а тому можуть переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та можуть незаконно впливати на потерпілих по даному кримінальному провадженню. Крім того зазначила що свідки у даному кримінальному провадженні судом ще не допитані, а також звернула увагу, що обвинувачений ОСОБА_5 погрожує потерпілому.

Враховуючи наведене, прокурор вказує, що жоден інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе забезпечити запобігання існуючим ризикам, у зв`язку з чим просить обрати відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Прокурором також долучено копію листа згідно якого вбачається, що обраний обвинуваченим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, відповідно до ч.6 ст. 615 КПК України було продовжено до 01.06.22 року включно.

Захисники ОСОБА_6 заперечував проти продовження строку тримання під вартою, просив змінити обвинуваченому запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки ризики відсутні.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника, просив, змінити запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання.

Заслухавши прокурора, захисника, обвинувачених, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Статтею 331 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, санкцією якої визначене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, що відноситься до категорії тяжких злочинів, відповідно до класифікації злочинів, визначеної статтею 12 КК України.

Вирішуючи питання щодо продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з того, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Суд у рішенні по справі "Белчев проти Болгарії" наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає даний обов`язок на сторону обвинувачення.

Під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію обвинуваченого; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

З урахуванням встановлених обставин, осіб обвинувачених, міцності соціальних зв`язків кожного з обвинувачених, наявності судимості у обвинуваченого ОСОБА_5 суд вважає, що запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою як щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , так і щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , оскільки інші запобіжні заходи будуть недостатніми для запобігання встановленим ризикам.

Аналіз та оцінка зазначених обставин дає підстави суду для продовження відносно обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України, у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, враховуючи, що ОСОБА_5 та ОСОБА_4 підозрюються у вчиненні тяжкого злочину, згідно класифікації злочинів, визначених статтею 12 КК України.

Керуючись ст.ст. 9, 182, 183, 196, 197, 199, 331, 372, 376 ч.2 КПК України, суд

У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, терміном до 16 липня 2022 року включно.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, терміном до 16 липня 2022 року включно.

Визначити ОСОБА_4 заставу у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень.

Визначити ОСОБА_5 заставу у 20 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень.

Застава вноситься обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: для внесення застави (, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № UA1012089, призначення платежу: застава за … (П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду) від … (дата ухвали) по справі № …., внесені … (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Документ, що підтверджує внесення застави, надається суду, а також адміністрації СІЗО.

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Покласти на ОСОБА_4 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи.

Покласти на ОСОБА_5 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обв`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: