Справа № 296/4961/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 серпня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням, погодженим прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно.
В обгрунтування клопотання зазначає, що у провадженні СУ ГУ Національної поліції в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 грудня 2021 року №0000803 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189, ч.1 ст.255-1 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в грудні 2021 року, у невстановлений слідством час та місці, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на незаконне збагачення, шляхом вимагання від ОСОБА_6 , передачі на користь останнього права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :06:001:003 загальною площею 42,6999 га. Реалізуючи свій злочинний корисливий умисел, переслідуючи мету незаконного збагачення, керуючись корисливим наміром, спрямованим на протиправне заволодіння правом на чуже майно, ОСОБА_5 вирішив залучити до вчинення злочинних дій відносно ОСОБА_6 , своїх знайомих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також розробив план вчинення злочину відносно потерпілого.
Діючи далі, згідно заздалегідь розробленого плану злочинних дій, 28.04.2022 приблизно 13.30 год. ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , з метою реалізації злочинного умислу, переслідуючи корисливий мотив, направлений на вимагання права на майно, в умовах воєнного стану, перебуваючи на території АЗС «Форсаж», розташованій по вул. Козацькій в м. Бердичеві, зустрілись з потерпілим ОСОБА_6 та погрожуючи фізичною розправою, вимагали у потерпілого передати права оренди земельної ділянки :06:001:003 загальною площею 42,6999 га. на користь ОСОБА_5 .
02.04.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано за підозрою у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.
02.05.2022 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , за останнім зареєстровано право власності на 1/1 частки квартиру АДРЕСА_1 .
З метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, для запобігання можливості його приховування, передачі, відчуження, зміни, та з метою позбавлення права підозрюваного ОСОБА_5 на відчуження та розпорядження належного йому на праві власності майном слідчий просить клопотання задовольнити, оскільки незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна може призвести до зникнення, втрати майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Враховуючи вищевикладене слідчий просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий у судове засідання не з`явився, згідно поданої заяви клопотання підтримав і просив задовольнити.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.4 ст.189 КК України вимагання, що завдало майнової шкоди в особливо великих розмірах, або вчинене організованою групою чи в умовах воєнного або надзвичайного стану, або поєднане із заподіянням тяжкого тілесного ушкодження, карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Встановлено, що 02.05.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.

Відповідно до інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , за підозрюваним зареєстровано право власності на 1/1 частки квартири АДРЕСА_1 .
Таким чином, беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету, підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України, належність майна підозрюваному на праві приватної власності, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , яке належить йому на праві приватної власності, а саме на квартиру АДРЕСА_1 із забороною розпорядження цим майном.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1