Справа № 185/3556/22
Провадження № 1-кс/185/663/22
У Х В А Л А
25 травня 2022 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0000148, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.05.2022 року за ст.290 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Клопотанням, яке надійшло на розгляд слідчому судді, дізнавач в рамках досудового розслідування кримінального провадження порушує питання про накладення арешту, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування вилученого в ході огляду місця події 22.05.2022 року автомобіль ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я на ОСОБА_5 серія та номер НОМЕР_2 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження внесені до ЄРДР за номером №0000148 від 23.05.2022 року за ознаками кримінального проступку передбаченого ст. 290 КК України.

22.05.2022 року під час патрулювання за адресою: м. Павлоград, вул. Центральна, було зупинено авто ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 , при перевірці у базі даних було виявлено, що номерний знак не належить цьому автомобілю, згідно з базою даних «АРМОР» цей номерний знак належить автомобілю МАН.

В ході проведення огляду місця події 22.05.2022 року було оглянуто та вилучено до Павлоградського РВП автомобіль ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я ОСОБА_5 серія та номер НОМЕР_2 з ознаками підробки (відсутність мікродруку та галографічних символів, розмазані символи).

23.05.2022 року постановою дізнавача свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я ОСОБА_5 серія та номер НОМЕР_2 та автомобіль ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000148.

Дізнавач у судове засідання не з`явилась, проте подала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце повідомлений належним чином.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається для збереження речових доказів.

Вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходжу до наступних висновків.

За змістом ст. ст. 170, 171 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вилученого майна, є забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні, а також те, що вилучене майно є доказом злочину.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування чи відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження приховування чи відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування. Підстав сумніватися в співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження немає.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, зважаючи на диспозицію ст. 290 КК України, свідчать про обґрунтованість клопотання про накладення арешту на вилучений в ході огляду місця події 22.05.2022 року автомобіль ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я на ОСОБА_5 серія та номер НОМЕР_2 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172, 290, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна, погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження № 0000148, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.05.2022 року за ст.290 КК України - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на:

- вилучений в ході огляду місця події 22.05.2022 року автомобіль ВАЗ 2101 д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на ім`я ОСОБА_5 серія НОМЕР_2 .

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення та виконується негайно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1