УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2022 року
м. Київ
справа № 274/5795/18
провадження № 51-4675впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 25 липня 2022 року про продовження строку тримання під вартою з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання, яке обґрунтоване тим, що в цьому суді неможливо провести автоматизований розподіл матеріалів провадження щодо ОСОБА_4 через відсутність необхідної кількості суддів. Подання мотивовано тим, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду працюють

9 суддів. Проте, судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 брали участь у розгляді вказаного провадження у зв`язку з чим вони заявили самовідводи, які були задоволені ухвалами апеляційного суду від 1 серпня та 9 вересня 2022 року. Судді ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 виключені з автоматизованого розподілу справи у зв`язку з відсутністю у них спеціалізації щодо розгляду кримінальних проваджень стосовно неповнолітніх та у зв`язку з перебуванням у відпустках на 14 і більше днів.
Крім того, зборами суддів Житомирського апеляційного суду від 6 вересня

2022 року, суддів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 уповноважено виключно на розгляд справ про адміністративні правопорушення.
У 10 суддів судової палати з розгляду цивільних справ відсутня спеціалізація щодо розгляду кримінальних проваджень стосовно неповнолітніх.
З огляду на наведене апеляційний суд просить Верховний Суд вирішити питання про направлення матеріалів провадження для розгляду до іншого суду апеляційної інстанції.
Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду даного подання.
Перевіривши наведені у поданні доводи та вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів вважає, що подання Житомирського апеляційного суду не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 КПК передбачено, що кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається з матеріалів провадження, до Житомирського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_5 в інтересах неповнолітнього обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 25 липня 2022 року якою продовжено дію застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 60 днів, а саме до 22 вересня 2022 року.
Відповідно до ч. 14 ст. 31 КПК, кримінальне провадження щодо розгляду стосовно неповнолітньої особи обвинувального акта, клопотань про звільнення від кримінальної відповідальності, застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, їх продовження, зміну чи припинення, а також кримінальне провадження в апеляційному чи касаційному порядку щодо перегляду прийнятих із зазначених питань судових рішень здійснюються суддею, уповноваженим згідно із Законом України «Про судоустрій і статус суддів» на здійснення кримінального провадження стосовно неповнолітніх.
У разі, якщо таке кримінальне провадження має здійснюватися судом колегіально, головуючим під час судового розгляду може бути лише суддя, уповноважений згідно із Законом України «Про судоустрій і статус суддів» на здійснення кримінального провадження стосовно неповнолітніх.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Згідно з ч. 6 ст. 18 цього закону суддею, уповноваженим здійснювати кримінальне провадження щодо неповнолітніх, може бути обрано суддю зі стажем роботи суддею не менше десяти років, досвідом здійснення кримінального провадження в суді і високими морально-діловими та професійними якостями.
Пунктом 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, передбачено, що збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 вересня 2022 року визначення колегії суддів не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
За даними звіту про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями, шість з дев`яти суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду виключені з авторозподілу, у зв`язку з тим, що вже приймали участь у цій справі; троє суддів у зв`язку із відсутністю спеціалізації. Крім того, у звіті зазначено, що 10 суддів судової палати з розгляду цивільних справ, також не мають відповідної спеціалізації.
Проте, в поданні голови апеляційного суду не наведено обґрунтувань щодо неможливості у встановленому порядку визначити необхідну спеціалізацію судді судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_12 для недопущення неможливості проведення автоматизованого розподілу матеріалів кримінального провадження через відсутність спеціалізації суддів. Крім того, відпустка цієї судді, як додаткова підстава для виключення її з автоматизованого розподілу є тимчасовою та не забороняє включенню вказаної судді для автоматизованого розподілу у дні, коли вона виконує свої професійні обов`язки.
Таким чином Житомирським апеляційним судом не вичерпано усі процесуальні можливості з формування складу суду для розгляду матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 25 липня

2022 року про продовження строку тримання.
Враховуючи викладене, подання Житомирського апеляційного суду слід залишити

без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 274/5795/18) за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 25 липня 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3