465/2738/22
1-кс/465/1079/22
У Х В А Л А
судового засідання

31.05.2022 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 слідчого СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого

підозрюваному у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

встановив:

слідчий СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000296 від 29.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Клопотання мотивує тим, що 29.05.2022, тобто, відповідно до ст.1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, зі змінами, внесеними Указом від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 №2212-IX, із змінами Указом від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX), під час дії воєнного стану в Україні, в період часу з 18:00 год. по 18:46 год., ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, за попередньою змовою в групі з ОСОБА_8 , шляхом підбору ключа до замка вхідних дверей проник у приміщення офісу ТзОВ «Євро вікна плюс» по АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав 2 монітори HP la2306x вартістю 3000 гривень кожен, 46 запальничок із логотипом «WINK HOUSE» вартістю 500 гривень, відеореєстратор Dahua DH-HCVR4108HS-S2 вартістю 2500 гривень, що належать ОСОБА_9 , чим заподіяв потерпілому майнову шкоду на загальну суму 9000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у приміщення, в умовах воєнного стану, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч.4 ст.185 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення і наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ваховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи є не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, тому просить клопотання задовольнити, а саме застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави - 80 - ти прожиткових мінімумів доходів громадян.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили таке задоволити, крім того, зазначили про те, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, що є ще одним аргументованим ризиком в розумінні ст. 177 КПк України.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання, а захисник поклався на розсуд суду.

Розглянувши клопотання слідчого, погодженого з прокурором, заслухавши доводи учасників, на які вони посилаються, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні крадіжки в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколами допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення за ч.4 ст.185 КК України не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків.
Також у рішенні ЄСПЛ в справі «Клішин проти України» зазначено, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно вплинути на потерпілого та свідків, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Судом встановлено, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 належить до категорії тяжких злочинів та передбачає покарання у виді позбавлення волі понад 8 років.

Небезпека переховування обвинуваченого не може бути оцінена виключно на основі тяжкості покарання за злочин. Наявність небезпеки переховування повинно бути оцінено з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою («Строган проти України»).

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії"). Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі "Ноймайстер проти Австрії" позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Щодо наявного ризику того, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то слідчий суддя вважає, що враховуючи стадію кримінального провадження, такі ризики є актуальні.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання.

Так, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення наведено об`єктивні підстави щодо неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання втсановлених ризиків.

Враховуючи те, що є всі підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та достатність доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним, соціальні зв`язки та те, що він неодноразово судимий, слідчий суддя вважає обгрунтованим доводи прокурора та слідчого щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, відповідно до абз.1 ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення обвинуваченому обов`язків, передбачених цим Кодексом. Таким чином, на підставі ч.3 ст.183 КПК України суд дійшов висновку про необхідність визначення розміру застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже розмір застави повинен, головним чином, визначатися виходячи з особи, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховуючи той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає, що достатньою для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього КПК України обов`язків буде застава, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі абз. 2 ч.3 ст.183 КПК України, суддя вважає за необхідне визначити, передбачені ст.194 КПК України, обов`язки підозрюваному ОСОБА_5 у випадку внесення ним або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеною цією ухвалою застави.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,193,196 КПК України,-

ухвалив:
клопотання слідчого СВ ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із можливістю внесення альтернативної застави в розмірі 80 ти прожиткових мінімумів доходів громадян.

Встановити строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою строком 60 днів, тобто до 29 липня2022 року включно.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваного, тобто з 29.05.2022 р.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, осіб, що становить 198 480 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Львівській області р/р 0757, Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до суду за кожним викликом, вимогою та визначеною ним періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу суду;

- повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання та

місця роботи;

-утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному

провадженні;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші

документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Франківського районного суду м.Львова, має бути наданий уповноваженій службовій особі Львівської Установи виконання покарання УДПтСУ у Львівській області .

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Львівської Установи виконання покарання УДПтСУ у Львівській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , з-під варти та повідомити усно і письмово Франківську окружну прокуратуру м. Львова Львівської області та суддю Франківського районного суду м. Львова у даному кримінальному провадженні.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини свої неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, захиснику та направити начальнику Львівської установи виконання покарань № 19.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що згідно Рішення Конституційного Суду від 13.06.2019 № 4-р/2019 вони вправі оскаржити дану ухвалу суду до Львівського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено 31.05.2022 р.

Суддя ОСОБА_1