Провадження № 1-кп/761/1970/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 листопада 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілих ОСОБА_4 , потерпілої ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , перекладача ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 029 68 від 28.07.2021, у якому

гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Вірменії, громадянин Вірменії, вірмен, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , судимий,

обвинувачується у вчиненні злочинів, передбаченого ч. 2,3 ст. 185 КК України

у с т а н о в и в :
Шевченківським районним судом м. Києва розглядається кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 2,3 ст. 185 КК України.
Строк дії застосованого до обвинуваченого рішенням суду від 08.10.2021 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 06.12.2021, однак завершити судовий розгляд кримінального провадження до цієї дати не є можливим.

У зв`язку з цим прокурор наполягала на продовженні строку тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, оскільки вважала актуальним ризик переховування обвинуваченого від суду з огляду на тяжкість висунутого обвинувачення, ризик здійснення обвинуваченим незаконного впливу на свідків у цьому провадженні, а також не виключала ризик вчинення ОСОБА_10 іншого суспільно-небезпечного діяння.

Потерпіла ОСОБА_5 та представник потерпілих підтримали думку прокурора та просили продовжити строк застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу.
Захисник заперечував проти задоволення клопотання прокурора, вважаючи його безпідставним, тому просив застосувати до його підзахисного більш м`який запобіжний захід.
Обвинувачений підтримав думку свого захисника.
Суд, заслухавши думки учасників, дослідивши наявні у суду матеріали, дійшов висновку про таке.
У силу ч. 3 ст. 331 КПК незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою до спливу продовженого двомісячного строку дії цього запобіжного заходу.
За наслідками розгляду цього питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Під час досудового розслідування відповідно до ст. 194 КПК у разі вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу має бути встановлено, чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.
Однак, враховуючи, що відповідно до Глави 28 КПК судовий розгляд кримінального провадження здійснюється з метою встановлення, чи доведена поза розумним сумнівом вина особи у зазначених прокурором в обвинувальному акті злочинних діях, оцінка обґрунтованості підозри на цій стадії провадження виключається.
З наведеного витікає, що, вирішуючи доцільність подальшого утримання особи під вартою, суд має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Таким чином, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 , має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Прокурор зазначила, що у цьому кримінальному провадженні існують ризики вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на переховування від суду, здійснення незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та вчинення іншого кримінального правопорушення.
У силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.
Як зазначив ЄСПЛ у рішенні по справі «Бекчієв проти Молдови», ризик переховування обвинуваченого від суду, крім суворості покарання має оцінюватись також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою, у якій його переслідували в межах закону.
Отже, суд, оцінивши вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має зробити висновок щодо значного ступеню небезпеки позапроцесуальних дій цієї особи.
Тяжкість покарання у вигляді позбавлення волі до шести років, яке загрожує ОСОБА_11 у разі доведення його винуватості свідчить про високу ймовірність вчинення останнім дій, спрямованих на переховування від суду.
Крім того, суд бере до уваги, що обвинувачений є громадянином іншої держави, що суттєво полегшує йому можливість покинути територію України, останній не має сім`ї та утриманців, офіційного та стабільного джерела доходу, сталих соціальних зв`язків, а також інших стримуючих факторів, тому суд вважає, що наведений вище ризик є обґрунтованим.

Також, суд, приймаючи до уваги наявність у ОСОБА_6 судимості, а також інформацію про притягнення останнього Дарницьким УП ГУНП у м. Києві та Печерським УП ГУНП у м. Києві до кримінальної відповідальності, відсутність у обвинуваченого офіційного та стабільного джерела доходу, дійшов висновку про доведеність ризику вчинення ОСОБА_10 іншого кримінального правопорушення.
Крім того, з метою уникнення покарання обвинувачений може вжити дії, спрямовані на незаконний вплив на свідків з метою зміни останніми наданих раніше показань.
На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження щодо ОСОБА_6 строку дії застосованого до нього запобіжного заходу.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 331 КПК України, суд
у х в а л и в :
Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити строк дії застосованого до ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 16 січня 2022 року включно.
На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1