Провадження № 1-кп/537/178/2022
Справа № 537/1606/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2022 року м. Кременчук

Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2022 року за №0000230, за обвинуваченням
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука Полтавської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, який не одружений, працює налагоджувальником контрольних приладів ТОВ «Глобинський м`ясокомбінат», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,
в с т а н о в и в :
13.07.2022 року до Крюківського районного суду м. Кременчука надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000230, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, по факту, що 16.05.2022 року близько 00 год. 30 хв. неподалік багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка, яка продовжилася у кімнаті квартири АДРЕСА_3 даного будинку, під час якої у ОСОБА_5 виник умисел на протиправне заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_6 . Реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, ОСОБА_5 правою рукою взяв зі стола ніж та наніс ОСОБА_6 декілька ударів в область лівого ліктьового суглобу та правого передпліччя, один удар в область грудної клітки зліва, не менше двох ударів у черевну порожнину та один удар в область правого стегна, чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаної рани в ділянці грудної клітки зліва по передній підпахвинній лінії в 5-му підребер`ї (рубця на грудній клітині зліва), що проникає в грудну клітину з ушкодженням бокової стінки лівого шлуночка, яке ускладнилося гемопневмотораксом і тампонадою серцевої сорочки, колото-різаних ран в ділянці передньої черевної стінки, в правому підребер`ї по передній підпахвинній лінії (рубця в правому підребер`ї), що проникає в черевну порожнину; в лівому підребер`ї по передній підпахвинній лінії (рубця в лівому підребер`ї), що проникає в черевну порожнину з ушкодженням печінки та брижі селезінкового вигину ободової кишки, які ускладнилися гемоперитоніумом, і могли утворитися не менш ніж від трьохразової дії колюче-ріжучого предмету, можливо в результаті нанесення ударів ножем і за ступенем тяжкості відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя; колото-різаних ран правого стегна (рубців в ділянці правого стегна), лівого ліктьового суглобу (рубців в ділянці лівого ліктьового суглобу), правого передпліччя (рубця на правому передпліччі), які могли утворитися від не менш ніж шестиразової дії колюче ріжучого предмету, можливо і від ударів ножем і за ступенем тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я. Після цього ОСОБА_5 вигнав ОСОБА_6 зі свого помешкання. Однак смерть потерпілого не наступила з причин, які не залежали від волі ОСОБА_5 , оскільки потерпілому своєчасно було надано кваліфіковану медичну допомогу.
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.07.2022 року справа передана для розгляду судді ОСОБА_1 .
Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука від 13.07.2022 року призначено підготовче судове засідання з розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України на 13 липня 2022 року.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав, що обвинувальний акт відповідає положенням ст.291 КПК України, угода в кримінальному провадженні на даний час не укладалась, відсутні підстави для закриття провадження, передбачені п.п. 4-8, 10 ч.1 або ч.2 ст.284 КПК України, тому за можливе призначити судовий розгляд за обвинувальним актом у відкритому судовому засіданні. Просив прийняти до розгляду позовну заяву подану ним в інтересах Держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Департаменту охорони здоров`я Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Комунального некомерційного медичного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» до ОСОБА_5 про відшкодування коштів, витрачених на стаціонарне лікування потерпілого від кримінального правопорушення.
Крім того прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання зазначено, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 є запобігання спробам останнього переховуватися від суду. У разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якої передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, обвинувачений ОСОБА_5 з метою ухилення від відбування покарання може ухилитися від суду. ОСОБА_5 не має стійких соціальних зв`язків, не одружений, рідних та близьких немає та може залишити місце проживання з метою переховування від суду. Також метою застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою є запобігання спробам незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Так, потерпілий ОСОБА_6 є знайомим обвинуваченого, свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 бачили обвинуваченого і потерпілого разом незадовго до вчинення злочину та підтверджують наявність конфлікту між ними. Існує ймовірність, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може вплинути на потерпілого та свідків з метою зміни ними показань на його користь для уникнення відповідальності. Також метою застосування даного запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжити кримінальне правопорушення щодо потерпілого, оскільки ОСОБА_5 схильний до вживання спиртних напоїв. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_5 особливо тяжкого злочину проти життя людини, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а також наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. Інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти настанню вище перерахованих ризиків, а також не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього законом процесуальних обов`язків.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 вважали за можливе призначити судовий розгляд за обвинувальним актом та прийняти позовну заяву прокурора Кременчуцької окружної прокуратури до розгляду. Заперечували щодо обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили суд обрати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, мотивуючи тим, що обвинувачений ОСОБА_5 заподіяв тілесні ушкодження потерпілому, захищаючись від його нападу. ОСОБА_5 раніше не судимий, має стійки соціальні зв`язки, оскільки забезпечений постійним місцем проживання та роботи, хоча розлучений, проте має повнолітню доньку. А наведені прокурором ризики, визначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можливо упередити шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу, зокрема, домашнім арештом у нічний час доби.
Потерпілий в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті. Кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.
Суд роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_5 положення ч.2 ст.31 КПК України. Проте обвинувачений ОСОБА_5 , порадившись із своїм захисником, диспозитивно розпорядився своїми правами та не заявив клопотання про здійснення розгляду кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів. Обвинувачений вважає за необхідне розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції здійснювати суддею одноособово.
Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.
Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою слідчого судді Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 17.05.2022 року обрано відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком 60 діб, починаючи з 16 травня 2022 року 15 год. 03 хв. і до 14 липня 2022 року 24 год. 00 хв.
Слідчим суддею при застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою було встановлено наявність обґрунтованої підозри останнього у вчиненні інкримінуємого злочину.
Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
У відповідності до ст.5 п.«С» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою при провадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.
Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загально-суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Згідно з ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні закінченого замаху на особливо тяжкий злочин, проти життя людини, передбаченому ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, за який із застосуванням ст.68 КК України законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.
Суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не застосувавши запобіжний захід. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів». Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, вказує на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, вчинення незаконного тиску на свідків, потерпілого, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винним в інкримінованому йому злочині, а також відсутність даних про зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у суду відсутні обґрунтовані підстави вважати, що на даний час зникли ризики, передбачені п. 1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при застосуванні щодо нього запобіжного заходу тримання під вартою.
Так обвинувачений, в разі звільнення з-під варти, може переховуватися від суду, розуміючи тяжкість покарання за інкримінований злочин, може чинити незаконний вплив на потерпілого, який є його товаришем, може чинити незаконний вплив на свідків, які підтверджують наявність конфлікту між обвинуваченим та потерпілим, з метою зміни ними показань. Може продовжити вчинення злочину щодо потерпілого.
Одночасно, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд оцінює в сукупності всі обставини, зокрема ті, що перелічені цією статтею. Так, суд враховує що обвинувачений вперше притягається до кримінальної відповідальності. Суду не подано відомостей про наявність у обвинуваченого тяжких захворювань, які б унеможливили застосування до нього запобіжного заходу тримання під вартою. Суд враховує, що обвинувачений не одружений, до затримання працював налагоджувальником контрольних приладів на ТОВ «Глобинський м`ясокомбінат», має власне житло.
Інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти настанню вище перерахованих ризиків, а також не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього законом процесуальних обов`язків. Особисте зобов`язання для особи, що обвинувачується у вчиненні закінченого замаху на особливо тяжкий злочин проти життя особи, не може попередити вище вказані ризики, визначені п.1, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України. До суду не зверталися особи, які викликають довіру, із клопотанням про передачу обвинуваченого ОСОБА_5 на поруки. Домашній арешт неможливо застосувати, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину проти життя ОСОБА_6 у власному житловому приміщенні, яке належить йому на праві спільної часткової класності з іншими особами.
Згідно положень ст. 183 ч.4 п.1 КПК України , суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування .
За викладених обставин, суд вважає за необхідне обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення кримінального провадження до судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше 10 днів після постановлення ухвали про його призначення.
Враховуючи, що відсутні підстави для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд вважає за необхідне завершити підготовче провадження, призначити кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників процесу.
Відповідно до ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.
Згідно зі ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Частиною 5 ст.128 КПК України передбачено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Враховуючи, що цивільний позов прокурора Кременчуцької окружної прокуратури в інтересах Держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Департаменту охорони здоров`я Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, Комунального некомерційного медичного підприємства «Лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» до ОСОБА_5 про відшкодування коштів, витрачених на стаціонарне лікування потерпілого від кримінального правопорушення, відповідає нормам діючого законодавства і не суперечать засадам кримінального судочинства, суд приймає його до розгляду у кримінальному провадженні.
Учасники судового провадження мають право ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, з дотриманням положень ст.317 КПК України, якщо вони про це заявлять клопотання.
Керуючись ст.ст. 55, 176-178, 183, 193, 315, 370-372, 392, 393 КПК України, суд
у х в а л и в:
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.05.2022 року за №0000230, по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, на 21.07.2021 року о 15 годині 00 хвилин у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області, розташованого за адресою м. Кременчук вул. Троїцька буд.37/49.
В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 13.07.2022 року по 10.09.2022 року включно.
Ухвала бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії судового рішення.

Суддя Крюківського районного суду
м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1