Справа №:755/2747/22
Провадження №: 1-кс/755/799/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" травня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м, Києва, українцю, громадянину України, з повною загальною середньою освітою, розлученому, офіційно не працевлаштованому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого.

в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000795 від 28.03.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторін провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000795 від 28.03.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 28.03.2022 приблизно о 13 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за адресою: АДРЕСА_3 , а саме стояв в черзі на вулиці до приміщення аптеки «Фармація», де разом з ним перебував знайомий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В цей час до наявної черги до приміщення аптеки за вищевказаною адресою приєднуються наступні особи, а саме: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 разом зі своїм знайомим ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Надалі, не дочекавшись своєї черги, оминувши наявних людей до приміщення аптеки попрямував ОСОБА_8 . Перебуваючи у вхідних дверях до приміщення закладу між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклої суперечки з приводу розбіжності у поглядах виник словесний конфлікт відносно того, що ОСОБА_8 оминув наявну чергу до аптеки. В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на протиправне позбавлення життя потерпілого ОСОБА_8 .

Реалізуючи власний протиправний умисел, спрямований на протиправне умисне заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_4 пішов слідом за ОСОБА_8 на відстань приблизно менше ніж 100 м від приміщення аптеки. ОСОБА_4 маючи при собі власний тичковий ніж з дерев`яною рукояткою коричневого кольору, який заздалегідь переносив при собі у кишені куртки, в яку був одягнутий, наздогнавши ОСОБА_8 та тримаючи в правій руці ніж наніс ним один цілеспрямований удар, чим заподіяв проникаюче колото-різане поранення грудної клітини з ушкодженням серця, внаслідок якого в короткий проміжок часу настала смерть останнього.

30.03.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

30.03.2022 у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 31.03.2022 відносно підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 26.05.2022 включно.

Постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 31.03.2022 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено.

Постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 05.05.2022 досудове розслідування відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій, зокрема призначення ряду експертиз, витребовування характеризуючого матеріалу та проведення допиту свідків.

Вказав, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події (трупа) від 28.03.2022; протоколом огляду місця події від 29.03.2022; протоколом обшуку від 29.03.2022; копією лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 № 020-1162 від 29.03.2022; протоколом допита свідка ОСОБА_10 від 29.03.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 28.03.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 28.03.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 29.03.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 від 29.03.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.03.2022; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 29.03.2022; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_9 від 29.03.2022; протокол огляду відеозапису від 30.03.2022; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Вважає, що виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, не потребують додаткового роз`яснення в умовах воєнного стану та ситуації, в якій перебуває Україна.

Вказав, що метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний будучи обізнаним з покаранням за вчинення ним злочин може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Разом з тим, ОСОБА_4 не працевлаштований, офіційних доходів не отримує; незаконно впливати на свідків (інших осіб, процесуальний статус яких ще не встановлений) по кримінальному провадженню з метою примушування їх до зміни своїх показів, що може негативно впливати на хід досудового розслідування та судовий розгляд; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликом до суду з метою затягування часу проведення судового розгляду, а також, уникнення кримінальної відповідальності за інкримінований злочин, шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.

Вказав на необхідність врахувати такі обставини, що підозрюваний в разі перебування на волі використає ситуацію, яка склалась у країні на власну користь, а саме користуючись тим фактом, що всі служби поліції перебувають на даний час в посиленому режимі несення служби, орган досудового розслідування позбавлений можливості здійснювати контроль підозрюваного у місці його проживання, виконання ним покладених на останнього його процесуальних обов`язків, у разі не продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного із позбавленням волі.

Зазначив про можливість підозрюваним вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово перебуває під контролем окупантів представників збройних сил РФ, та в подальшому як результат примикання до них та отримання інших документів під виглядом особи, яка в результаті вищевказаних подій стала жертвою бойових дій.

Вказав, що ОСОБА_4 чітко розуміє та усвідомлює категорію інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість та покарання у разі визнання його винним, тому для нього як для особи, яка вже порушила Закон, зневажливо поставилась до норм моралі у суспільстві, продовження неправомірної поведінки у вигляді уникнення від слідства та суду є самим найсприятливішим ходом подій.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного та його соціальний статус.

Захисники підозрюваного заперечували проти задоволення клопотання прокурора у зв`язку із недоведеністю прокурором заявлених ризиків та просили змінити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказавши, що підзахисний має постійне місце проживання. Обраний запобіжний захід позбавив його можливості працювати та забезпечити свою родину харчуванням та оплачувати комунальні послуги, а також допомагати матері похилого віку.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисників та просив звільнити його з під варти.

За таких обставин, слідчий суддя заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, дізнавача, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

В цьому випадку, вимоги ч.ч. 1, 2, 5, 6 ст. 132 КПК України, заявником дотримано, а тому слідчий суддя вважає за можливе перейти до питання оцінки обставин вказаних стороною обвинувачення, як передумовою, яка слугує для застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження з урахуванням наступного.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України слідчий суддя, суд крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризують особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрюваний органами досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за обставин викладених у підозрі.

За вказаним фактом, відомості по матеріалах було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате досудове розслідування у ході якого 30.03.2022 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

31.03.2022 Дніпровським районним судом м. Києва ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 26.05.2022 включно.

Постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 31.03.2022 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 615 КПК України досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено.

Постановою прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва від 05.05.2022 досудове розслідування відновлено з зв`язку з необхідністю проведення процесуальних дій, зокрема призначення ряду експертиз, витребовування характеризуючого матеріалу та проведення допиту свідків.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Положення ст. 615 КПК України передбачають особливості досудового розслідування в умовах воєнного стану та заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, однак безпосередньо не регулюють питання щодо продовження строку тримання під вартою, що свідчить про здійснення даної процедури на загальних підставах, передбачених КПК України.

На час розгляду порушеного у клопотанні питання про підозрюваного встановлено такі відомості: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м, Києва, українець, громадянин України, з повною загальною середньою освітою, розлучений, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, не має міцних соціальних зв`язків.

Слідчий суддя аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до наступних висновків у цій справі.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, вважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, обґрунтованість підозри у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, вказують на те, що обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними, в цей період, що, у світлі норм кримінального процесуального законодавства України, свідчить про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, на цій стадії провадження слідчий суддя не вправі перевіряти докази з точки зору їх належності та допустимості, а лише встановлює наскільки, а їх сукупність є достатньою вважати про ймовірну причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень.

Дані визначені п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194 того ж Кодексу.

Таке обмеження права ОСОБА_4 на свободу не суперечить положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, так як існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.

При вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою слідчий суддя також враховує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

В умовах найкризовішої ситуації в Україні, завданням, передбаченим ст. 2 КПК України, яке покладається на органи державної влади України, органи досудового розслідування, прокуратури та суду, є забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду, що передбачає собою дотримання процесуальних строків і прийняття відповідних процесуальних рішень у разі їх закінчення.

Положення ст. 615 КПК України передбачають особливості досудового розслідування в умовах воєнного стану та заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя, дослідивши надані сторонами докази у порядку ст. 94 КПК України, з огляду на встановленість факту наявності у провадженні обставин визначених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, вважає, що клопотання заявника підлягає задоволенню, як обґрунтоване.

На переконання слідчого судді, ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КК України, заявлені прокурором під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшились, а тому клопотання прокурора про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як вбачається із матеріалів клопотання прокурора, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, а тому клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту є необґрунтованим.

Також стороно захисту зазначено про наявність на утриманні підозрюваного родини та матері похилого віку, проте як встановлено судом, підозрюваний розлучений, крім того, наявність утриманців не підтверджена ні підозрюваним у судовому засіданні, ні його захисниками. Крім того, наявність утриманців не зможе запобігти ризикам, визначеним ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд, враховуючи викладене не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту щодо зміни підозрюваному запобіжного захисту з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Частиною 4 статті 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Як вбачається із ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 31.03.2022 року, якою ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, у зв`язку із чим та у відповідності до положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 не вбачає підстав для визначення розміру застави.

Враховуючи вище викладене та керуючись вимогами ст.ст. 1-29, 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 199, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою ОСОБА_4 на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту - залишити без задоволення.

Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000795 від 28.03.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 17.07.2022 року включно, але в будь-якому випадку в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Копія ухвали про продовження запобіжного заходу вручити прокурору та направити підозрюваному та захиснику негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 24.05.2022 року о 14 год. 00 хв.

Слідчий суддя: