Немирівський районний суд Вінницької області
Справа № 930/1628/22
Провадження № 1-кс/930/401/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2022 р. м. Немирів
Слідчий суддя Немирівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Весняне, Словяносербського району, Лугансько області, який проживає без реєстрації за адресою, АДРЕСА_1 , раніше судимого:
підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000208 від 04 вересня 2022 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, -
за участю сторін кримінального провадження:
ст. слідчого СВ ВП № 5 Вінницького РУП ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_6
ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділу поліції № 5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області розслідується кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000208 від 04.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
В ході досудового слідства встановлено, що ОСОБА_4 04 вересня 2022 року близько 03 год. 00 хв. прийшов до домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , яке по праву власності належить ОСОБА_7 , з метою вчинення крадіжки велосипеду.
У подальшому, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, достовірно знаючи, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який Указом Президента № 573/2022 від 12.08.2022 продовжено до 21.11.2022 переконавшись, що за його діями не спостерігають сторонні особи, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, проник через не зачинену хвіртку на вище вказану територію домоволодіння, після чого підійшов до вхідних дверей будинку звідки здійснив крадіжку, велосипеду марки: «Cross» моделі: «Level A3» після чого з місця події зник та розпорядився викраденим на власний розсуд.
Згідно довідки вартості від 04.09.2022 вартість викраденого велосипеду марки: «Cross» моделі: «Level A3» складає 12990 грн.
Своїми протиправними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на суму 12990 грн.
У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець с. Весняне, Слов`яносербського району, Луганської області, який проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України.
ОСОБА_4 04.09.2022 о 09 годині 17 хвилин затриманий в порядку ст. 208 КПК України та 04.09.2022 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів та за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом затримання від 04.09.2022 в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_4 , в ході особистого обшуку в останнього вилучено велосипед марки: «Cross» моделі: «Level A3», портфель із маркуванням «Oral-B» в середині якого знаходилась речовина рослинного походження, жіночу сумку білого кольору із позначкою «THE MRC JACOBS», 11 (одинадцять) пар носків, 34 (тридцять чотири) одиниці жіночої натільної білизни, 3 (троє) шортів, 2 (два) жіночі халати, чоловічу сумку чорного кольору в середині якої знаходиться павер-банк «Trust», рукавиці коричневого кольору, гаманець чорного кольору із id-карткою за № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , навушники.; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 04.08.2022 в якому останній описав викрадений велосипед, та вказав де останній знаходився на території його домоволодіння; протоколом огляду місця події від 04.09.2022, а саме домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 .; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 04.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 04.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 04.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.09.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 05.09.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 04.09.2022;
З огляду на вищевказані здобуті у ході досудового розслідування докази є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв'язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням інкримінованих йому кримінальних правопорушень, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
Беручи до уваги вищевикладене, у ході досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:
- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається у тому, що ОСОБА_4 усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення та передбачену за його вчинення кримінальну відповідальність, перебуваючи на волі буде переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності;
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається у тому, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків та потерпілих у даному кримінальному провадженні, щодо дачі ними неправдивих показів;
- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається у тому, що ОСОБА_4 перебуваючи на волі може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявок для проведення слідчих (розшукових) дій;
- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, який виражається у тому, що ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення, так як відносно нього на даний час, Липовецький районний суд Вінницької області виніс вирок від 18 серпня 2022 в якому визнав винуватим ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та призначив йому покарання у вигляді 5 років 6 місяців позбавлення волі, що у свою чергу свідчить про те, що ОСОБА_4 маючи можливість вільно пересуватись може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити нові умисні злочини.
У ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 постійного місця проживання не має, офіційно не працевлаштований, є особою схильною до вчинення злочинів, не одружений, що свідчить про відсутність у нього істотних соціальних факторів стримуючого характеру та у свою чергу дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може безперешкодно залишити своє місце проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні ст. слідчий СВ ВП № 5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 клопотання підтримав повністю, просить його задовольнити на підставах викладених у клопотанні.

Прокурор Немирівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , в судовому засіданні підтримав клопотання ст. слідчого та просив його задовольнити з наведених в ньому підстав, посилаючись на те, що існують ризики, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_6 , в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання ст. слідчого про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, заслухавши прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Тримання під вартою, за нормами ч.1 ст.183 КПК України, є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, за нормами ст.178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини.
За нормами статті 3 Загальної декларації прав людини, пункт 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Не допускається застосування найбільш суворого запобіжного заходу лише з мотиву тяжкості вчиненого підозрюваним кримінального правопорушення.
Отже, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України суд, при розгляді клопотання слідчого, прокурора вправі застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, якщо прокурор не доведе, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою є недостатньо для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні.
Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
У відповідності до ст.21 Конституції України гарантовано право на свободу та особисту недоторканність та передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
У рішенні «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, визначено, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.
Вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Аналізуючи вимоги КПК України та наявні в розпорядженні суду документи, які додані ст. слідчим в підтримку заявленого клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що кримінальне правопорушення в якому підозрюється ОСОБА_4 є обґрунтованим та відноситься до тяжких злочинів, згідно ст.12 КК України.
Відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право визначити розмір застави у кримінальному провадженні.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за яким він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений ОСОБА_4 , вважаю за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, здати на зберігання слідчому СВ ВП № 5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ст. лейтенанту поліції ОСОБА_3 свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40,131,132,176-178, 182-184, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ст. слідчого СВ ВП №5 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Весняне, Словяносербського району, Луганської області, який проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 60 діб з утриманням його в СІЗО Вінницької УВП № 1 УДПтС України у Вінницькій області.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту його затримання тобто з 04.09.2022 року.
Строк дії ухвали до 02 листопада 2022 року включно.
Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень, що в достатній мірі буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Вінницькій області код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26286152, банк отримувача: ДКСУ, м. Київ, ГУДКСУ у Вінницькій області, код банку отримувача (МФЩ) 820172, рахунок отримувача: UA0000401.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утриматись від спілкування з свідками та причетними до кримінального правопорушення особами у даному кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати до повноважного органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з дня внесення застави на 60 днів, але не довше строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Вінницького апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .