Справа №295/3246/22
УХВАЛА
Іменем України

11.04.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 , внесене в кримінальному провадженні № 0000590 від 09.04.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,-
в с т а н о в и в :
Слідча звернулась з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.
У клопотанні вказано, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні крадіжки 07.04.2022 року, 12-58 год., у ТОВ «РУШ», що знаходиться за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 19/2, туші для вій марки «Bourjois Twist Up The Volume», ультра чорний, в кількості 1 шт., код товару 694302, вартістю без ПДВ 209 грн. 60 коп., туші для вій марки «Bourjois Twist Up The Volume», зміцнення та догляд, в кількості 1 шт., код товару 694303, вартістю без ПДВ 209 грн. 60 коп., тональний крем марки «Patricia Ledo Chellenge», 03 тон, в кількості 1 шт., код товару 553707, варстістю без ПДВ 57 грн. 18 коп., здер наліпки з їх упаковок та сховав до кишені власної куртки, після чого покинув приміщення магазину не розрахувавшись, таким чином викравши їх.
В подальшому, утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_4 місце вчинення кримінального правопорушення покинув, чим спричинив ТОВ «РУШ» майнової шкоди на загальну суму 476,38 грн.
Крім того, 09.04.2022 року, близько 22-00 год. ОСОБА_4 перебував в холі Житомирського районного управління поліції, що за адресою: м. Житомир, вул. Лесі Українки, 17 та скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає та вони залишаються непоміченими, шляхом вільного доступу знаходячись біля стійки, взяв мобільний телефон марки «Xiаomi» моделі «Mi9» в корпусі чорного кольору, та поклав його до кишені власної куртки, після чого покинув приміщення Житомирського районного управління поліції, тим самим викравши мобільний телефон.
В подальшому, утримуючи викрадене майно при собі, ОСОБА_4 місце вчинення кримінального правопорушення покинув, чим спричинив ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 6000 грн.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень сторона обвинувачення підтверджує зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколами прийняття заяв про вчинення кримінального правопорушення від ОСОБА_8 , ОСОБА_7 ; протоколами огляду місця події; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;- протоколом огляду предмету (відео) від 10.04.2022.
У клопотанні слідчий посилається на те, що існують ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, усвідомлення можливого призначення покарання у вигляді позбавлення волі свідчить, що ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду.
Крім того, незважаючи на численну кількість непогашених судимостей, ОСОБА_4 , на думку органу досудового розслідування останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні нових кримінальних правопорушень, ОСОБА_4 офіційно не працює, неодружений, не має на утриманні дітей, що свідчить про відсутність факторів та обставин, які могли б стримувати підозрюваного від вчинення нових кримінальних правопорушень.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала з підстав викладених в клопотанні.
Підозрюваний заперечував щодо задоволення клопотання, зазначив, що будь яких дій викладених в клопотанні не вчиняв, підписав повідомлення про підозру під впливом. Зазначив, що працівниками поліції його було піддано тортурам, побиттю декількома особами. Пояснив, що спочатку збили з ніг та йому на голову закинулась куртка, після чого отримав декілька ударів по спині, чим били не бачив.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання. Зазначив, що до клопотання не долучено доказів, які вказують на наявність підозри у вчиненні кримінального правопорушення.
Крім того, в судовому засіданні адвокатом ОСОБА_5 подано заяву, в якій просив в порядку ст. 214 КПК України, доручити Державному бюро розслідувань організацію дослідження фактів, викладених адвокатом про застосування до ОСОБА_4 насильства працівниками поліції 10.04.2022 року, з призначенням невідкладеного судово-медичного обстеження ОСОБА_4 на предмет наявності у нього тілесних ушкоджень, їх виду, характеру, часу та механізму утворення; вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки ОСОБА_4 згідно із законодавством.

Заяву обґрунтовано тим, що 10.04.2022 року зі сторони невідомих працівників поліції ОСОБА_4 було завдано фізичного насильства, нанесено тілесні ушкодження, зокрема, синці на спині та шиї.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, адвоката, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
В провадженні Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № № 0000590 від 09.04.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
09.04.2022 року, о 01-40 год. ОСОБА_4 затримано в порядку статті 208 КПК України.
10.04.2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Частина 1, 2 ст. 177 КПК України визначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частин 1, 2 ст. 194 КПК України передбачено обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В світлі ч. 1 ст. 178 КПК України встановлено, що ОСОБА_4 повнолітній, не одружений, не працевлаштований, на утриманні неповнолітніх чи непрацездатних осіб не має, раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, міцних соціальних зв`язків не має, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

З урахуванням чого, слідчий суддя вважає доведеним ризик можливого вчинення інших кримінальних правопорушень.

Разом з тим, слідчий суддя вважає не належним чином доведеним ризик переховування підозрюваного, оскільки з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_10 неодноразово судимий, обвинувальні акти по кримінальних провадженнях, в яких він перебуває в статусі обвинуваченого, направлено до суду, при цьому слідством не доведено, що підозрюваним допускались не належне виконання процесуальних обов`язків під час досудового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до частин 1, 2 ст. 185 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі викладеного, а також враховуючи те, що запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання встановленому в судовому засіданні одному ризику, слідчий суддя дійшов висновку, що завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (зокрема, забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, виконання ним своїх процесуальних обов`язків) може бути виконане шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, а саме у виді цілодобового домашнього арешту.

Положення ч. 5 ст. 194 КПК України передбачають, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Щодо заяви захисника ОСОБА_5 про реагування на заподіяння ОСОБА_4 тілесних ушкоджень працівниками поліції
Як визначено ч. 1 ст. 206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.
Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:
1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;
2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;
3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.
Частиною 8 цієї ж статті передбачено, що слідчий суддя має право не вживати дій, зазначених у частині шостій цієї статті, якщо прокурор доведе, що ці дії вже здійснені або здійснюються.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
З урахуванням викладеного, враховуючи, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, в судовому засіданні було отримано відомості щодо можливого заподіяння ОСОБА_4 тілесних ушкоджень працівниками поліції, а тому слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_11 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою від 11.04.2022 р. захисника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 з приводу неправомірних дій працівників поліції при затриманні 10.04.2022 року ОСОБА_4 та заподіяння йому тілесних ушкоджень, та направити заяву для проведення досудового розслідування до відповідного органу досудового розслідування за підслідністю з призначенням невідкладного судово-медичного обстеження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на предмет наявності у нього тілесних ушкоджень.
Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 197, 200, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :
Зобов`язати прокурора Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_11 внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою від 11.04.2022 р. захисника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 з приводу неправомірних дій працівників поліції при затриманні 10.04.2022 року ОСОБА_4 та заподіяння йому тілесних ушкоджень, та направити заяву для проведення досудового розслідування до відповідного органу досудового розслідування за підслідністю з призначенням невідкладного судово-медичного обстеження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на предмет наявності у нього тілесних ушкоджень.

Клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 задоволити частково.
Відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, із застосуванням електронних засобів контролю.
Заборонити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати цілодобово місце зареєстрованого проживання за адресою АДРЕСА_1 , строком на 60 днів до 09.06.2022року (включно).

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1. Прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
2. Уникати від спілкування зі свідками чи потерпілими у даному кримінальному провадженні;
3. Носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Встановити строк дії ухвали до 09.06.2022 року.

По закінченню даного строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Зобов`язати уповноважених працівників органів Національної поліції доставити підозрюваного ОСОБА_4 до зареєстрованого місця проживання АДРЕСА_1 . де звільнити останнього з-під варти.
Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Відділу поліції № 1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області.

Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1