Справа № 298/404/22
Закарпатський апеляційний суд

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.05.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді, судове провадження 11-сс/4806/166/22 за апеляційною скаргою захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 13.04.2022.

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ ВП №2 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області про обрання запобіжного заходу та обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у сумі 200000 (двісті тисяч) грн., строком на 60 діб, до 09.06.2022 включно, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, інваліда 1-ої групи з дитинства, українця, громадянина України, не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,відомості про яке 11.04.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000046.
Цією ж ухвалою, у разі внесення застави на ОСОБА_6 покладено обов`язки: прибувати за першою вимогою слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілим у кримінальному провадженні №0000046; не відлучатися з місця свого проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; здати у 5-ти денний термін з дня обрання запобіжного заходу до відповідних органів паспорт громадянина України для виїзду за кордон (за наявності).

З клопотання слідчого вбачається, що 10.04.2022 близько 19 год. ОСОБА_6 , мешканець АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння в кухонній кімнаті свого будинку, за своїм місцем проживання, діючи з прямим умислом, тобто, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, в ході конфліктної ситуації із ОСОБА_8 , мешканцем АДРЕСА_1 , з метою заподіяння смерті останньому, взяв в праву руку уламок скла від розбитої шибки міжкімнатних дверей, яким наніс ОСОБА_9 один удар в область шиї з права, після чого останньому вдалось втекти та викликати швидку медичну допомогу.

В подальшому ОСОБА_9 , каретою швидкої допомоги було доставлено та госпіталізовано до травматологічного пункту КНП центральної міської клінічної лікарні

-2-

Ужгородської міської ради. Згідно з довідкою КНП «ЦМКЛ» УМР від 11.04.2022, ОСОБА_9 заподіяно тілесні ушкодження у виді колото-різаної рани шиї.

11.04.2022 відомості про вчинення даного злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

11.04.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Необхідність застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий мотивував обґрунтованістю пред`явленої останньому підозри, тяжкістю покарання, яке йому загрожує, у разі доведення винуватості, а також наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 2,3 частини 1 статті 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо. Зокрема, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тяжкістю злочину у якому підозрюється ОСОБА_6 та суворістю покарання, яке йому загрожує. Ризик впливу на свідків також є обґрунтованим, оскільки свідками злочину були сусіди ОСОБА_6 , які перебувають з підозрюваним у хороших відносинах на яких він може здійснювати вплив, а також підозрюваний може впливати на потерпілого, який наразі ще не допитаний. Обґрунтованим є і ризик ймовірно знищення будь-яких речей, які мають значення для встановлення обставин кримінального провадження, оскільки кримінальне правопорушення вчинено за місце проживання ОСОБА_6 , де наразі не проведено всі необхідні слідчі дії.

При вирішенні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, а також наявність ризиків його не належної процесуальної поведінки. З метою запобігання встановлених в ході судового розгляду ризикам, слідчий суддя вважав за доцільне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначив ОСОБА_6 розмір застави, достатньої для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків, а саме у розмірі 200000 (двісті тисяч) грн.
В апеляційній скарзі, захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді та відмовити у задоволенні клопотання про застування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і застосувати до останнього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Вважає ухвалу необґрунтованою та незаконною, а викладені у ній висновки такими, що не відповідають фактичним обставинам справи. Захисник переконаний, що ні слідчим у клопотанні , ні слідчим суддею в ухвалі не доведено існування ризиків, передбачених, ч.1 ст.177 КПК України, оскільки відсутні будь-які докази, які б це підтверджували. Навпаки, ОСОБА_6 який є особою з інвалідністю І групи по зору, за своїм станом здоров`я жодним чином не може ні впливати на свідків та потерпілого, ні переховуватись від слідства та суду чи сховати або спотворити докази. Просить врахувати, чи ОСОБА_6 раніше не судимий, має постійне місце проживання, позитивно характеризується. Сукупність наведених обставин на думку захисника дають достатні підстави для застосування ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу .

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, підозрюваного, неявка яких з урахуванням положень ч.4 ст.405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на
-3-

інший термін та відомості про поважність причин їх неявки. Крім того апеляційний суд враховуєте, що адвокат ОСОБА_5 не заперечив про розгляд апеляційної скарги у відсутності вказаних осіб.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника адвоката ОСОБА_11 , який підтримав подану апеляційну скаргу, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника - адвоката ОСОБА_5 не підлягає до задоволення з таких підстав.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст.370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що в разі обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний, обвинувачений може ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст.178 КПК України.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов

-4-

застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно положень ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Апеляційний суд вважає, що слідчий суддя повною мірою дотримався вказаних вимог закону при розгляді клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Розглядаючи дане клопотання, слідчий суддя належно дослідив та перевірив наведені у ньому доводи щодо обґрунтованості підозри та наявності ризиків які, власне, викликали необхідність вжити заходи для забезпечення кримінального провадження шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу.
Як вбачається з ухвали, слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 Ужгородського РУП ГУ НП в Закарпатській області перебувають матеріали досудового розслідування внесені 11.04.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000046, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

11.04.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

12.04.2022 слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

13.04.2022 ухвалою слідчого судді підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розмір застави.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність слідчим обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, а саме: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_6 відповідає фактичним обставинам справи і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.
Відповідно до положень ст.ст.177,183 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також знищення чи спотворення будь-якої з речей, яка має значення для встановлення обставин кримінального провадження.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.
-5-
Відповідно до положень п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Згідно до вимог ст.177 КПК України правовою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою злочину, а також наявність зазначених в законі ризиків.
Як встановив слідчий суддя, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому з огляду на тяжкість та характер вказаного кримінального правопорушення це свідчить про існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Вагомість наявних доказів на підтвердження обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, доведена органами досудового розслідування та сумнівів у колегії суддів щодо їх повноти та достатності не викликає. Зокрема, обґрунтованість підозри підтверджується доказами, а саме: рапортом від 10.04.2022; протоколом огляду місця події від 10.04.2022; протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_9 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 та іншими матеріалами провадження.

Наявні докази, які містяться в матеріалах судового провадження дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, на цій стадії досудового розслідування, є підтвердженою.
Разом з тим, перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії розслідування є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Така позиція суду випливає й із практики Європейського Суду з прав людини про те, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.
Органом досудового розслідування надано докази, які на даній стадії є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 . Однак, дослідження доказів з метою визнання їх такими, що можуть бути покладені в основу винуватості особи у вчиненні того чи іншого злочину відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування про, що обґрунтовано зазначено в ухвалі слідчого судді.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги захисника на предмет наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, апеляційний суд вважає, що з огляду на характер та конкретні обставини кримінального провадження такі існують та доводяться відповідними доказами.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
-6-
При цьому, ризик не є визначеною подією, а по суті представляє ймовірність отримання несприятливих для досудового розслідування подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.
Надаючи оцінку можливості ОСОБА_6 переховуватися від органу досудового розслідування та суду, апеляційний суд вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину та з урахуванням характеру цього злочину, який має особливу суспільну небезпечність.
Ризик незаконного впливу на свідків також є досить обґрунтованим з огляду на те, що слідством на даному етапі встановлено, що свідками кримінального правопорушення могли бути сусіди підозрюваного ОСОБА_6 , з якими він перебуває у хороших відносинах, також підозрюваний може впливати на потерпілого ОСОБА_9 , який наразі слідством не допитаний.
Також достатньо обґрунтованим є ризик знищення, приховування або спотворення підозрюваним доказів, які мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки, яка зазначає слідчий, та вбачається з матеріалів судового провадження, місцем вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення є АДРЕСА_1 , тобто місце його проживання.
З наведених вище мотивів колегія суддів не знаходить обґрунтованими доводи захисника про відсутність на даний час зазначених вище ризиків, визначених ч.1 ст.177 КПК України.
Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , слідчий суддя дослідив обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання вказаного запобіжного заходу, врахував наявність обґрунтованої підозри та доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, дані про особу підозрюваного і обґрунтовано прийшов до висновку про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України та належним чином мотивував свої висновки про відсутність обставин до обрання менш суворого запобіжного заходу.
Застосований ОСОБА_6 вид запобіжного заходу є співмірним з існуючими ризиками, відповідає даним про його особу та тяжкості пред`явленої йому підозри, зможе у повній мірі забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та унеможливить настання ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, що виключають можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою апеляційним судом під час апеляційного розгляду не встановлено.
Доводи апеляційної скарги про те, що суд не в повній мірі врахував дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання, позитивно характеризується та має інвалідність І групи, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки слідчим суддею, у відповідності до положень ст.178 КПК України здійснено оцінку вказаних даних, які не можуть бути безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді, і з огляду на суспільну небезпечність інкримінованого злочину вказані факти не зменшують встановлені ризики та не є визначальними аргументами для обрання підозрюваному ОСОБА_6 більш м`якого виду запобіжного заходу, оскільки не можуть бути беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки підозрюваного.
До того ж посилання захисника на позитивну характеристику ОСОБА_6 спростовується характеристикою секретаря Ставненської сільської ради від 11.04.2022, відповідно до якої ОСОБА_6 характеризується із задовільної сторони. У цій же характеристиці зазначено про те, що ОСОБА_6 проживає одиноко, тобто у нього відсутні місці соціальні зв`язки.
-7-

З огляду на вищевикладене, доводи захисника ОСОБА_5 про недоведеність обставин, які виправдовують необхідність застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та можливість застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу, є необґрунтованими.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає рішення слідчого судді щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги захисника - адвоката ОСОБА_5 в цій частині безпідставними.
На переконання колегії суддів, визначений слідчим суддею підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави,є таким, що співвідноситься з даними про особу підозрюваного та характером і обставинами злочину у якому він підозрюється, а тому відповідає вимогам кримінального процесуального закону, зазначеним у ст.182 КПК України.

Підстав вважати вказаний розмір застави непомірним, колегія суддів не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим степенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене вимоги апеляційної скарги захисника щодо скасування ухвали слідчого судді про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягають.

Порушень норм кримінального процесуального закону, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, апеляційний суд не вбачає.

Згідно з положеннями п.1 ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, вирішено з дотриманням вимог статей 177,178,182,183 КПК України, ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими судом, а тому апеляційна скарга захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

При прийнятті рішення колегія суддів також, враховує вимоги ст.26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; що під час апеляційного розгляду стороною захисту не заявлялось клопотань щодо приєднання до матеріалів судового провадження доказів (документів), які б могли вплинути на висновки суду; а також положення ст.404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст.404,405,407,422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 13.04.2022, щодо ОСОБА_7 - без змін.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: