Справа № 947/9740/22
Провадження № 1-кс/947/4164/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.05.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000709 від 22.05.2022 року, відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеси, українця, громадянин України, з вищою освітою, розлученого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.338 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, досудовим розслідуванням встановлено, що о 13:45 год. 22.05.2022 року ОСОБА_4 , знаходився на АДРЕСА_3 , де побачив Державний Прапор України, який був встановлений на стіні житлового будинку.
В цей час у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел, спрямований на наругу над Державним Прапором України, який згідно статті 20 Конституції України є державним символом України, шляхом публічного зриву його з стіни житлового будинку. В подальшому, ОСОБА_4 реалізуючи свій злочинний умисел, підійшов до житлового будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , де безпричинно у присутності сторонніх осіб, демонструючи своє зневажливе ставлення до Державного Прапора України, який був офіційно встановлений на фасаді житлового будинку, публічно зірвав його та почав ним розмахувати.
Продовжуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, діючи з винятковим цинізмом, що виразилось в демонстративній зневазі до Державного Прапора України, підійшовши до сміттєвих баків намагався зламати опору прапору, після чого зігнув його та викинув у сміттєвий бак, цим самим проявив публічну наругу над державним символом України Державним Прапором України.
Так, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи неминучості покарання, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 офіційно не працює, тобто не має законних джерел доходів для існування, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, тобто у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, підозрюється у вчинені злочину, за яке КК України передбачено покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешт на строк до шести місяців або позбавлення волі на строк до трьох років.
Оскільки обрання інших запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, викладених вище, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримала у повному обсязі.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав клопотання прокурора.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Як вбачається з матеріалів клопотання, 22.05.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України, за кваліфікуючими ознаками: публічна наруга над Державним Прапором України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України підтверджується: протоколом огляду місця події від 22.05.2022, за адресою: АДРЕСА_3 , в ході якого виявлено та вилучено Державний Прапор України; протоколом затримання у порядку ст. 208 КПК від 22.05.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є головою правління ОСББ «Маршал» та наказала встановити Державний Прапор України на будинку; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебувала на місці вчинення кримінального правопорушення та здійснила фотофіксацію подій; протоколом огляду предмету від 22.05.2022 року; та іншими матерілами кримінального провадження в їх сукупності
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, а також враховуючи що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
З приводу існування ризику можливого незаконного впливу свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності ( п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), необхідно зазначити наступне.

Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від свідків, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з тим, що підозрюваному стануть відомі анкетні дані свідків у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо існування ризику можливого вчинення іншого кримінального правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність існування такого ризику, оскільки у матеріалах, доданих до клопотання, відсутні будь-які відомості на його підтвердження.
Слідчий суддя враховує, метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 338 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, беручи до уваги вчинення зазначеного кримінального правопорушення в умовах воєнного стану, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків передбачених п. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000709 від 22.05.2022 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 23.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Покласти на підозрюваного строком до 23.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- не спілкуватися зі свідками у вказаному кримінальнму провадженні.
Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1