ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/273/22 Справа № 699/969/22 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

Суддя-доповідач ОСОБА_2
Судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4
Секретар ОСОБА_5

за участі:
прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7
захисника підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відео конференції в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого начальником Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, -
в с т а н о в и в:

05.08.2022 року на розгляд слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області у межах кримінального провадження № 0000042 надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо раніше не судимого підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Корсунь - Шевченківського Черкаського району Черкаської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: у пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, особою яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою конспірації злочинних намірів свого товариша ОСОБА_11 , який згідно наказу № 2 від 04.02.2022 року директора Комунального підприємства «Корсагро» Корсунь-Шевченківської міської ради (далі КП «Корсагро») був призначений на посаду заступника директора по рослинництву КП «Корсагро», тобто, будучи в розумінні п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовою особою, яка займає відповідальне становище, діючи умисно, з корисливих мотивів, з використанням свого службового становища, допоміг одержати шляхом вимагання неправомірну вигоду від ОСОБА_12 в сумі 40000,00 (сорок тисяч) грн. за позитивне вирішення питань, що входять до компетенції ОСОБА_11 , а саме: набуття права використання земельної ділянки сільськогосподарського призначення площею 4,6986 га., кадастровий номер :05:001:0143, яка перебуває у комунальній власності Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області.
ОСОБА_11 , реалізуючи свій злочинний намір, за пособництвом ОСОБА_7 , 29.05.2022 року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання ОСОБА_12 , висунув останньому вимогу щодо надання йому неправомірної вигоди за сприяння у набутті права користування на земельну ділянку сільськогосподарського призначення площею 4,6986 га., кадастровий номер :05:001:0143 та подальшого її безперешкодного використання, погрожуючи останньому забрати вказану земельну ділянку у постійне користування КП «Корсагро» з наступним знищенням сільськогосподарської продукції, яку виростив ОСОБА_12 .
У подальшому, 02.06.2022 року близько обіднього часу ОСОБА_12 приїхав на особисту зустріч до ОСОБА_11 та ОСОБА_7 за адресою: вул. Героїв Небесної Сотні, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаської області, біля кафе «Латте», під час якої ОСОБА_12 вимушений був погодитись з вимогою ОСОБА_11 про передачу йому неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів, у визначеному ОСОБА_11 розмірі 40000,00 грн. за вирішення ним зазначеного питання.
Оскільки ОСОБА_12 на той час не мав вказаної суми грошових коштів, ОСОБА_11 запропонував останньому вирішити дане питання шляхом надання наступних послуг у сфері сільськогосподарської діяльності:
- за допомогою власної техніки посадити картоплю в с. Яблунівка, Звенигородського району, Черкаської області брату ОСОБА_11 - ОСОБА_13 - в рахунок списання частини грошових коштів у розмірі 10000,00 (десять тисяч) грн.;
- використання власного пального під час виконання зазначених вище робіт в рахунок списання частини грошових коштів у розмірі 1000 (одна тисяча) грн;
- списання боргу за пальне, яке ОСОБА_7 повинен був придбати для ОСОБА_12 , проте не придбав, а повідомив, що грошові кошти в розмірі 10000,00 (десять тисяч) грн. перейдуть в рахунок списання частини заборгованості;
- передачею дощок з дерева сосни в кількості 6 шт. в рахунок списання частини грошових коштів у розмірі 3000,00 (три тисячі) грн.
У подальшому, у середині червня 2022 року ОСОБА_12 віддав на вимогу ОСОБА_7 наступну частину грошових коштів у розмірі 10000,00 (десять тисяч) грн., які ОСОБА_7 в подальшому передав ОСОБА_11 в рахунок списання частини заборгованості.
03.08.2022 року ОСОБА_11 , маючи намір отримання останньої частини суми неправомірної вигоди згідно з попередніми домовленостями з ОСОБА_12 , знаходячись біля ресторану «EUROPE» по вул. Шевченка, 25, у м. Корсунь - Шевченківському Черкаської області, приблизно об 11.30 год. отримав від ОСОБА_12 останню частину грошових коштів у розмірі 6000,00 (шість тисяч) грн., після чого був затриманий працівниками поліції.
У клопотанні зазначається, що ОСОБА_11 , отримавши всю суму грошових коштів, а саме : 40000,00 (сорок тисяч) грн., пообіцяв ОСОБА_12 змінити умови договору оренди земельної ділянки в частині оплати на меншу суму та подальшого її безперешкодного використання.
03.08.2022 року ОСОБА_7 було затримано о 12.00 год. в порядку ст. 208 КПК України.
03.08.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України.
На підтвердження вказаних обставин орган досудового розслідування посилається на наступні докази:- заяву ОСОБА_12 про вчинення кримінального правопорушення від 11.07.2022 року;
- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 03.08.2022 року;
- протокол огляду, помітки та вручення грошових купюр від 03.08.2022 року;
- протокол огляду місця події від 03.08.2022 року;
- протокол затримання ОСОБА_11 від 03.08.2022 року;
- протокол затримання ОСОБА_7 від 03.08.2022 року;
- показання підозрюваного ОСОБА_7 від 03.08.2022 року.
Враховуючи вище вказане, сторона обвинувачення вважає, що наведені у клопотанні слідчого дані об`єктивно свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому злочину, що підтверджується зібраними доказами, копії яких були надані слідчому судді разом з клопотанням про обрання запобіжного заходу.
У клопотанні наводиться перелік ризиків, з огляду на наявність яких, прокурор просить застосувати запобіжний захід, а також перелік обставин, які мають бути враховані судом при ухваленні судового рішення.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 та слідчий ОСОБА_9 повністю підтримали внесене клопотання про обрання запобіжного заходу і просили суд його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_7 у своїх показах фактично частково визнав свою причетність до інкримінованого правопорушення, вказавши, що ОСОБА_7 звернувся до ОСОБА_11 з метою з`ясування проблемних питань, які виникли у його хрещеного батька ОСОБА_12 з приводу користування земельною ділянкою. Підозрюваний стверджував, що мав лише намір вирішити проблеми ОСОБА_12 , а не сприяти ОСОБА_11 в отриманні неправомірної вигоди.
Захисник ОСОБА_8 просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що органи досудового розслідування не внесли щодо ОСОБА_7 відомості до ЄРДР, як щодо іншої особи, яка не є спеціальним суб`єктом в інкримінованому правопорушенні, з огляду на що, подальше провадження щодо ОСОБА_7 є не допустимим.
Ухвалою слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2022 року у задоволенні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погодженого начальником Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено.
Слідчим суддею відмова у задоволенні клопотання обґрунтовується тим, що слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого правопорушення. Однак, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність доказів на підтвердження наявності заявлених у клопотанні ризиків.

Слідчий суддя також окремо послався в ухвалі, що у клопотанні не наводяться аргументи щодо неможливості застосування до ОСОБА_7 менш обтяжливого запобіжного заходу, таких як домашній арешт, особисте зобов`язання, особиста порука та застава.

З огляду на матеріали справи, позицію підозрюваного ОСОБА_7 слідчий суддя не вбачає підстав для покладення на підозрюваного обов`язків ухвалою суду, оскільки відсутні відомості що ОСОБА_7 будь-яким чином порушує чи відмовляється виконувати процесуальні обов`язки підозрюваного.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 оскаржив ухвалу в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги прокурор вкакзує, що ухвала Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2022 року про відмову у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 є незаконною і необґрунтованою, тому підлягає скасуванню через невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження та є істотні порушення вимог кримінально процесуального закону.
В апеляційній скарзі прокурор звертає увагу на те, що слідчий суддя в ухвалі вказала лише про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, при цьому, не надала жодної оцінки вчиненню підозрюваним злочину у сфері службової діяльності, що вказує на високий рівень суспільної небезпеки ОСОБА_7 для суспільства. Зокрема, слідчий суддя не врахувала, що ОСОБА_7 має негативні характеристики з місця проживання, ніде не працює, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності.

В апеляційній скарзі зазначається, що стороною обвинувачення в ході судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 наведені всі передбачені ст. 177 КПК ризики. На даний час у кримінальному провадженні ще не встановлені та не допитані всі свідки, в ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 з деякими свідками особисто знайомий, що дає підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на них шляхом підбурювання, вмовляння чи залякування, вину не визнав повністю, однак дав визнавальні показання.

Прокурор вважає, що у сукупності з такими обставинами, як вік підозрюваного ОСОБА_7 , його сімейний стан (одружений), майновий стан (не працює), міцність соціальних зв`язків, негативні характеристики, наявний ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а тому стороною обвинувачення доведено всі наявні ризики задля застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також, обґрунтовуючи підстави недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, прокурор в апеляційній скарзі звертає увагу на те, що запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання не можуть бути застосовані, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 особисто знайомий зі свідками у справі, також відносно ОСОБА_7 складено 3 протоколи про вчинення адміністративних правопорушень.

За таких обставин, прокурор вважає, що, приймаючи до уваги стан здоров`я підозрюваного, особливості його життєдіяльності, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставин кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), ступінь суспільної небезпечності, які несуть в собі злочинні діяння, єдиним запобіжним заходом, спроможним досягнути мети застосування запобіжного заходу в кримінальному провадженні, є тримання під вартою.

Враховуючи наведене в апеляційній скарзі, прокурор ОСОБА_6 просить суд апеляційної інстанції ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2022 року скасувати, та постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погоджене начальником Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У разі прийняття рішення про можливість внесення застави або ж прийняття рішення судом про необхідність застосування відносно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою, а у разі неможливості прибуття повідомляти визначену службову особу із наданням письмових доказів поважності неявки (відповідно до вимог ст. 138 КПК України); 2) не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Заслухавши доповідь судді - доповідача, думку прокурора ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, думку підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника - адвоката ОСОБА_8 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали скарги та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Апеляційний суд вважає, що при винесенні оскаржуваної ухвали слідчим суддею не були дотримані вказані вимоги закону.
Як вбачається з матеріалів провадження та встановлено слідчим суддею, у провадженні слідчого СВ Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2022 року за № 0000042 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
03.08.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: в пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням службового становища, особою яка займає відповідальне становище, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Із протоколів допиту свідка ОСОБА_12 від 11.07.2022 та 03.08.2022 року вбачається, що ОСОБА_14 вимагав у нього грошові кошти в розмірі 40000,00 грн. Частину з цієї суми свідок грошовими коштами та матеріалами передавав через свого похресника ОСОБА_15 . Також свідок вказав, що 03.08.2022 року на відрізку проїжджої частини по вул. Шевченка у м. Корсуні-Шевченківському Черкаського району Черкаської області він особисто передав ОСОБА_16 в якості неправомірної вигоди, яку останній від нього вимагав, грошові кошти в розмірі 6000,00 грн., купюрами номіналом по 100 та 200 грн., які попередньо були оброблені спеціальною хімічною речовиною.
Відповідно даних протоколу огляду, помітки та вручення грошових коштів від 03.08.2022 року ОСОБА_12 були вручені помічені грошові купюри на загальну суму 6000,00 грн. (22 купюри номіналом 200 гривень та 16 купюр номіналом 100 гривень).
З протоколу огляду місця події від 03.08.2022 року вбачається, що ОСОБА_11 перебував в положенні лежачі на животі, а під ним на асфальтному покриття знаходилися 22 купюри номіналом 200 гривень та 16 купюр номіналом 100 гривень, зі слідами на них спеціальної хімічної речовини, які раніше були помічені та передані ОСОБА_12 .
Вказані грошові кошти та інше майно були вилучені під час вказаного огляду місця події.
Підозрюваний ОСОБА_7 у своїх показах фактично частково визнав свою причетність до інкримінованого правопорушення, вказавши, що ОСОБА_7 звернувся до ОСОБА_11 з метою з`ясування проблемних питань, які виникли у його хрещеного батька ОСОБА_12 з приводу користування земельною ділянкою. Підозрюваний стверджував що мав лише намір вирішити проблеми ОСОБА_12 , а не сприяти ОСОБА_11 в отриманні неправомірної вигоди.
Відповідно до ст. 26 КК України співучастю у кримінальному правопорушенні є умисна спільна участь декількох суб`єктів кримінального правопорушення у вчиненні умисного кримінального правопорушення.
Згідно інкримінованої ОСОБА_7 ч. 5 ст. 27 КК України пособником є особа, яка порадами, вказівками, наданням засобів чи знарядь або усуненням перешкод сприяла вчиненню кримінального правопорушення іншими співучасниками, а також особа, яка заздалегідь обіцяла переховати особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, знаряддя чи засоби вчинення кримінального правопорушення, сліди кримінального правопорушення чи предмети, здобуті кримінально протиправним шляхом, придбати чи збути такі предмети або іншим чином сприяти приховуванню кримінального правопорушення.
Пособництво полягає або у сприянні вчиненню кримінального правопорушення, або у сприянні його приховування. При цьому, указаною нормою наведений виключний перелік форм сприяння вчиненню правопорушення, тоді як сприяння приховуванню може бути виражене у будь- якій формі.
Орган досудового розслідування інкримінує підозрюваному ОСОБА_7 співучасть у виді пособництва у вчиненні кримінального правопорушення.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об?єктивно зв?язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Приймаючи до уваги зазначене вище, та наявні в кримінальному провадженні матеріали, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком слідчого судді про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого правопорушення.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов?язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов?язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м?яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов?язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв?язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема, ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. ст. 177, 178, 181 КПК України.
При цьому, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано лише за наявності ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Приписи п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом.
Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 , слідчий суддя не дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону, врахувавши, що відомості що ОСОБА_7 будь-яким чином порушує чи відмовляється виконувати процесуальні обов`язки підозрюваного.
У клопотанні сторона обвинувачення посилається на наявність наступних ризиків: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (ймовірність обґрунтована тяжкістю вчиненого правопорушення та покарання); 2) незаконно впливати на потерпілого та/або свідків, у цьому кримінальному провадженні (обґрунтовано ймовірністю незаконного впливу на свідка ОСОБА_12 та інших свідків у кримінальному провадженні); 3)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтований тим, що підозрюваний ОСОБА_7 , перебуваючи на волі може знищити чи спотворити речі та документи, які мають значення доказів у кримінальному провадженні, і які не перебувають в розпорядженні органу досудового розслідування, проте перелік таких (можливих) речей та документів не наведено.
Санкцією ч. 3 ст. 368 КК України передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.
Таким чином, підозрюваний ОСОБА_7 дійсно обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Тому, на думку колегії суддів апеляційного суду, хоча прокурор не надав доказів на підтвердження наявності заявлених ризиків у пунктах 2, 3 клопотання, що правильно врахував слідчий суддя, однак, приймаючи до уваги тяжкість злочину, проігнорував вимоги ч. 4 ст. 194 КПК України та помилково не застосував до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні та не поклав на підозрюваного обов`язки, обґрунтовано наведені прокурором у клопотанні.
Колегія суддів апеляційного суду приймає до уваги, що підозрюваний ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Таким чином, апеляційний суд вважає, більш достатнім запобіжним заходом до підозрюваного ОСОБА_7 буде застосування саме нічного домашнього арешту, оскільки на переконання апеляційного суду, такий запобіжний захід буде пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Посилання прокурора в апеляційній на можливість незаконного впливу підозрюваним на свідків, можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для обставин кримінального правопорушення в своїй сукупності не свідчать про те, що для усунення ризиків згідно ч. 1 ст. 177 КПК України слід до підозрюваного застосувати саме найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Крім того, прокурором взагалі не зазначено, які саме речі чи документи, що мають істотне значення для обставин кримінального правопорушення може знищити, сховати або спотворити підозрюваний.
Посилання прокурора в апеляційній скарзі на можливість незаконного впливу підозрюваним на свідків, потерпілого та продовження кримінального правопорушення, в якому він підозрюється були належним чином враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу щодо підозрюваного та в своїй сукупності не свідчать про те, що для усунення ризиків згідно ч. 1 ст. 177 КПК України слід до підозрюваного застосувати саме найсуворіший запобіжний захід у виді тримання під вартою, при цьому, враховуючи усі вищевикладені доводи та те, що потерпілий та свідки проживають тому ж населеному пункті, де працює підозрюваний, їх усіх пов`язують давні суспільні стосунки та умисел на вчинення злочину, в якому підозрюють ОСОБА_7 , він не довів з причин, що не залежали від його волі, а також у справі ще не виконані всі необхідні експертизи, що потрібні органу досудового слідства для визначення правильної і остаточної кваліфікації дій підозрюваного, колегія вважає до ОСОБА_7 необхідно та доцільно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, але лише не в нічний час доби, а цілодобовий.
Таким чином, враховуючи конкретні обставини інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, характер інкримінованих йому дій та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим, дані про його особу та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також відсутність попередніх судимостей у підозрюваного, апеляційний суд приходить до висновку, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 та запобігти встановленим в ході апеляційного розгляду ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, здатен запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання, із покладенням на підозрюваного обов?язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 181, 194, 309, 310, 376, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу прокурора Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 05 серпня 2022 року скасувати, постановити нову ухвалу.
Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 , погоджене начальником Корсунь-Шевченківського відділу Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити частково.
Застосувати відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місцем реєстрації та проживання, заборонивши йому залишати будинок АДРЕСА_1 з 22.00 год. до 06.00 год. строком на два місяці, до 15.10.2022 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимого, а у разі неможливості прибуття повідомляти визначену службову особу із наданням письмових доказів поважності неявки (відповідно до вимог ст. 138 КПК України);
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання та місця роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.
Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору, начальнику відділення поліції № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області області для відому та виконання.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач:
Судді :