Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/1660/22
номер провадження 1-кс/695/383/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2022 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду

Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осібЗолотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою від 24.06.2022.

В обґрунтування скарги зазначено, що 24.06.2022 ОСОБА_3 звернувся до уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області з повідомленням про вчинення посадовими особами Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 кримінального правопорушення, ознаки якого передбачені ч. 2 ст. 367 КК України.Однак, всупереч положенням ст. 214 КПК України, уповноважені особи Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області не внесли відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за вказаною заявою.

ОСОБА_3 у судове засідання з розгляду даної скарги не прибув, надавши перед початком судового засідання заяву, в якій просить розглянути дану скаргу за його відсутності.

У судове засідання представник відділу поліції не прибув, хоча про дату, час та місце розгляду скарги уповноважені особи Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області були повідомлені належним чином, що з огляду на положення ч. 3 ст. 306 КПК України не перешкоджає розгляду скарги.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також надані перед початком судового засідання копії матеріалів звернення ОСОБА_3 , які зареєстровані в ІТС ІПНП (журнал ЄО) Золотоніського відділу поліції 30.06.2022 за № 4669, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З наданого до суду матеріалу перевірки за зверненням ОСОБА_3 слідчим суддею достовірно встановлено, що 30.06.2022 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення ОСОБА_3 від 24.06.2022 про вчинення посадовими особами Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 кримінального правопорушення, ознаки якого передбачені ч. 2 ст. 367 КК України. Повідомлення зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №4669 від 30.06.2022.

Вказане повідомлення містить короткий виклад фактичних обставин, що може свідчити про вчинення кримінальних правопорушень та попередню кваліфікацію правопорушень.

Листом заступника начальника відділу поліції начальника СВ Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 від 01.07.2022 у зв`язку з відсутністю даних, які б указували на наявність кримінального правопорушення, та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань матеріали повідомлення ОСОБА_3 , зареєстрованого в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №4669 від 30.06.2022 надіслані для їх розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Станом на день розгляду даної скарги в суді доказів внесення уповноваженими особами Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за вказаним повідомленням відповідно до ст. 214 КПК України суду не названо та не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями статті 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний протягом п`яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування (ч. 7 ст. 214 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 60 КПК України заявник має право отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; отримувати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною першою ст. 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження, серед яких, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

При цьому відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Частиною 2 статті 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно з правовим висновком, наведеним у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18 підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

При цьому слідчий суддя зауважує, що такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею Кримінального кодексу України.

Частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України від 17 червня 2020 року, Справа №3-180/2018(1644/18), № 4-р(II)/2020, звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 Кодексу). Недостатність судових гарантій від свавілля у питанні початку кримінального провадження перешкоджає захисту порушених прав людини, зокрема внаслідок унеможливлення судового захисту, передбаченого частинами першою, другою статті 55 Конституції України.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Відповідно до ч.1, п.1, п.3 ч.2 ст. 307 КПК України - за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами КПК України. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Таким чином, на підставі викладеного вище, враховуючи факт звернення ОСОБА_3 до Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення та те, що даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за вказаним повідомленням у встановлений законом строк та порядок у судовому засіданні не надано, слідчий суддя вважає скаргу обґрунтованою, та такою що підлягає до задоволення в частині зобов`язання уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за повідомленням ОСОБА_3 від 24.06.2022, яке зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №4669 від 30.06.2022 відповідно до вимог статті 214 КПК України.

Щодо вимог скаржника в частині зобов`язання посадових осіб Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області надати заявнику витяг з ЄРДР слідчий суддя зауважує, що вимоги скарги про зобов`язання надати витяг з ЄРДР є передчасними, оскільки ці питання ще не вирішувалися уповноваженими особами Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області.

Відтак у задоволенні скарги в цій частині належить відмовити.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 22, 24, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осібЗолотоніського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Золотоніського РВП ГУНП у Черкаській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням ОСОБА_3 від 24.06.2022, яке зареєстроване в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №4669 від 30.06.2022

У задоволенні скарги в іншій частині відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів на підставі Рішення Конституційного Суду №4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_9