Справа № 944/3752/22
Провадження №1-кс/944/776/22
19.08.2022 рокум.Яворів
Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 серпня 2022 року в Яворівський РВП ГУ НП у Львівській області поступило повідомлення зі служби 102 про те, що під час слідування на виїзд з України на міжнародному пропускному пункті «Краківсць» громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запропонував та падав посадовій особі прикордонного наряду неправомірну вигоду у сумі 200 (двісті) євро за безперешкодний пропуск через державний кордон України.
18.08.2022 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , вищенаведені вилучені речі визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
З метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобіганню їх знищення та відчуження, враховуючи те, що вилученні речі є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди їх вчинення та використовувались як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з необхідністю призначення з вилученими речами ряду судових експертиз, просить клопотання задовольнити.
Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, про день та час судового розгляду клопотання були повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили.
Слідчий СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, вимоги клопотання підтримує, просить його задовольнити.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд даного клопотання у відсутності учасників кримінального провадження.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.
Перевіривши доводи клопотання, додані до нього матеріали на підтвердження підстав для накладення арешту, слідчий суддя дійшов такого висновку.
18.08.2022 постановою слідчого СВ Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , вищенаведені вилучені речі визнано речовими доказами у межах даного кримінального провадження.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із ч. ч. 1, 2, 5 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Перевіривши клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя вважає, що воно подано з додержанням вимог встановлених ст. 171КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на наведене вище, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобіганню їх знищення та відчуження, враховуючи те, що вилученні речі є предметом кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди їх вчинення та використовувались як засоби і знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також у зв`язку з необхідністю призначення з вилученими речами ряду судових експертиз, враховуючи, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на майно, яке може мати суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, доводи слідчого є обґрунтованими і відповідають потребами досудового слідства, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити.
Керуючись ст. ст. 170 -174 КПК України, слідчий суддя,
Місцем зберігання речових доказів визначити камеру зберігання речових доказів Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області, що за адресою: м. Яворів, вул. Ів. Франка, 16 Львівської області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її підписання.
Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1