Справа № 522/4513/20
Номер провадження № 1-кс/522/6107/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

24 березня 2020 року у справі № 522/4513/20 слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси розглянув клопотання старшого слідчого СВ Приморського ВП в м. Одеса ГУНП України в Одеській області ОСОБА_4 , наклав арешт, зокрема, на наступне майно: автомобіль марки Opel Astra, 2005 року випуску, об`єм двигуна 1686, номер шасі (кузова, рами) № НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , зареєстрований ТСЦ 5142 12.03.2020 року, що належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_3 .

Підставою для накладення арешту на майно є забезпечення збереження майна, на які слідчий просив накласти арешт, а також недопущення його втрати чи знищення, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

На момент накладення арешту, у Приморському ВП в м. Одеса ГУНП України в Одеській області знаходились матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄДРДР за № 0001281 від 18.03.2020 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Пізніше справу було перекваліфіковано із ч. 1 ст. 286 КК України на ст. 124 КУпАП, 28 липня 2020 року у справі № 522/11727/20 провадження про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_5 за ст. 124 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Таким чином, на теперішній час з`явилась необхідність реєстрації іншого власника на зазначений автомобіль.

За таких обставин, подальше перебування під арештом зазначеного майна є не доцільним.

У зв`язку з вищевикладеним, заявник звернулась до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Позиція учасників кримінального провадження.
В судове засіданні ОСОБА_3 , будучи належним чином сповіщеним про день, час та місце розгляду справи, не з`явився, згідно поданої заяви, просив розглядати клопотання за його відсутності, просив клопотання задовольнити.

Прокурор, слідчий в судове засідання не з`явились.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно із ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 ст.170 КПК України встановлено, що метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Відповідно до приписів ч.3 ст.170 КПК України, підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.
Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п.2 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік (далі - Узагальнення), правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.
Пунктом 6 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік, метою застосування арешту майна є забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову. При цьому слід пам`ятати, що сторона кримінального провадження, яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.
Відповідно до правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної ним в п.2 р.2.6 «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» 2014 рік, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.
З матеріалів клопотання встановлено, що в провадженні ВП № 2 ОРУП №1 ГУНП в м. Одеса ГУНП України в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001281 від 18.03.2020 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, в рамках якогоухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси від 24.03.2020 року накладено арешт із забороною розпорядження та користування, на автомобіль «OPEL ASTRA», р.н. НОМЕР_4 на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 .

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з наданої копії постанови старшого слідчого СВ Приморського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 від 24.06.2020 року, кримінальне провадження № 0001281 від 18.03.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, було закрите.
За таких обставин, зважаючи на зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що подане заявником клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки існують передбачені Законом підстави для скасування арешту майна.
Керуючись ст.ст. 167-174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити частково.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 24.03.2020 року, а саме: з автомобілю марки Opel Astra, 2005 року випуску, об`єм двигуна 1686, номер шасі (кузова, рами) № НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_6 , зареєстрованим НОМЕР_7 12.03.2020 року, що належить ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_3 , скасувавши заборону розпоряджатися та користуватись зазначеним майном.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
20.10.2022