Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/1275/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2022 року м. Олевськ

Олевський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченої ОСОБА_4
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000035 від 18.07.2022 року стосовно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Сущани, Олевського району, Житомирської області, українки, громадянки України, освіта середня, не одруженої, не інваліда, не депутата, пенсіонерки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
У травні 2022 року, у невстановлений слідством день та час на присадибній ділянці гр. ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , серед сільськогосподарських культур зійшли рослини маку, які самонасілись та які ОСОБА_4 вирішила залишити з метою вирощування для власних потреб.
Зокрема, протягом травня липня 2022 року ОСОБА_4 обробляючи та вирощуючи сільськогосподарські культури на присадибній ділянці свого домоволодіння періодично обробляла та вирощувала рослини маку, шляхом їх прополювання, знищення бур`янів, підрихлення навколо них землі, з метою доведення їх до стадії дозрівання та таким чином незаконно виростила 117 (сто сімнадцять) рослин маку снотворного.
18.07.2022 року працівниками відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області у ході проведення невідкладного обшуку присадибної ділянки за місцем проживання ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 виявлено та вилучено 117 (сто сімнадцять) рослин снотворного маку, які згідно висновку експерта є рослинами виду маку снотворного, містять наркотично активні алкалоїди опію-морфін, кодеїн, які згідно з Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» № 770 від 06.05.2000 року віднесені до рослин маку снотворного, Таблиці № 1 Списку № 3, які ОСОБА_4 незаконно вирощувала на своїй присадибній ділянці біля домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , для власних потреб, без мети збуту.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачена надала суду заяву з проханням звільнити її від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_4 кримінальний проступок вчинила вперше, по місцю проживання характеризується позитивно, є пенсіонеркою, має похилий вік, у вчиненому щиро розкаюється.

Прокурор в судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення клопотання ОСОБА_4 про звільнення її від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 310 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та підтвердила, що обвинувачена раніше не судима, активно сприяла розкриттю кримінального проступку та щиро розкаялася у вчиненому у зв`язку з чим також надала суду клопотання про звільнення обвинуваченої ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0000035 від 18.07.2022 року за ч. 1 ст. 310 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.
Суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового провадження, дійшов наступних висновків.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

За правилами п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Згідно з ч. ч. 1, 4 ст. 286 КПК України, звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
У відповідності до вимог ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно ст. 44 КК України особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до роз`яснення Пленуму Верховного Суду України в постанові № 12 від 23.12.2005 р. «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» вбачається, що умовою звільнення особи (обвинуваченого, підсудного) від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України є дійове каяття, яке полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. При цьому відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України, а виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. При цьому щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася; активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Передбачений кримінальним законом інститут звільнення від кримінальної відповідальності дозволяє не застосовувати жодну із форм реалізації кримінальної відповідальності до особи (осуд, покарання чи судимість). Вплив на особу засобами кримінально-правового регулювання у разі звільнення від кримінальної відповідальності суттєво відрізняється, наприклад, від інституту звільнення від покарання чи його відбування.

Існування цих двох правових інститутів дозволяє законодавцю диференційовано підходити до застосування форм реалізації кримінальної відповідальності щодо суб`єкта, який вчинив кримінальне правопорушення.

Як встановлено у судовому засіданні, кримінальне правопорушення, вчинене ОСОБА_4 передбачене ч. 1 ст. 310 КК України згідно статті 12 КК України відноситься до кримінальних проступків.

Обвинуваченій ОСОБА_4 в судовому засіданні роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності за вчинений кримінальний проступок і право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави. Обвинувачена ОСОБА_4 зрозуміла наслідки закриття щодо неї кримінального провадження з нереабілітуючих підстав.
При вирішенні клопотання суд бере до уваги те, що обвинувачена ОСОБА_4 щиро розкаялась, активно сприяла розкриттю злочину, вчинила правопорушення вперше, від її дій збитків не настало.

Враховуючи вищенаведені обставини, які свідчать про наявність передбачених ст. 45 КК України підстав для звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, суд вважає за можливе звільнити обвинувачену ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження відносно неї - закрити.
Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_4 не обирався.
На підставі ч. 2 ст. 124 КПК України та враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 17.06.2020 (справа № 598/1781/17, провадження № 13-47кс20) достягнення з ОСОБА_4 на користь держави підлягають витрати на проведення експертизи № СЕ-19/106-22/7021-НЗПРАП від 08.08.2022 року у сумі 1510 грн. 24 коп.

Відповідно до ст. 100 КПК України речові докази підлягають знищенню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 44, 45 КК України, ст. ст. 286, 287, 288, 314, 370, 371, 372 КПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про звільнення її від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження - задоволити.
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України, на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження № 0000035 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.07.2022 року - закрити .
Речові докази: 117 (сто сімнадцять) рослин, які за зовнішніми ознаками схожі на рослини маку, що знаходяться на зберіганні в кімнаті зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області - знищити.
Стягнути із ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати на залучення експертів у сумі 1510 (одна тисяча п`ятсот десять) грн. 24 коп.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала суду може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Олевський районний суд Житомирської області протягом 7 (семи) діб з дня проголошення.

Суддя: ОСОБА_1