СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3134/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2022 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000275 від 03.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,-

УСТАНОВИВ:

22.09.2022 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000275 від 03.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України .
Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000275 від 03.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що уповноважені особи Бучанської районної ради та Бучанської районної державної адміністрації Київської області шляхом зловживання владою або службовим становищем за попередньою змовою з посадовими особами суб`єкта господарської діяльності, яке здійснює виробництво органічних хімічних речовин та спиртової продукції та організації злочинної схеми щодо приховування негативних наслідків діяльності такого підприємства відносно навколишнього середовища, з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших фізичних або юридичних осіб, використовуючи при цьому владу чи службове становище всупереч інтересам служби, спричинивши тяжкі наслідки вчинили кримінальне правопорушення (злочин) передбачений ч. 2 ст. 364 КК України.
Так, встановлено, що на території Київської області розташований суб`єкт господарської діяльності, який здійснює виробництво органічних хімічних речовин та спиртової продукції, скидаючи при цьому надлишки продуктів переробки в навколишнє середовище, в тому числі об`єкти водного та лісового фонду.
Зокрема, ТОВ «Червонослобідський спиртзавод» (), яке зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , отримані від виробництва хімічних речовин та спиртової продукції промислові відходи, речовини та матеріали зливає через труби до водойм, які оточують вказане підприємство. Дане підприємство розташоване на земельних ділянках з кадастровими номерами :01:002:0004, :01:002:0004, які містять на собі нежитлові приміщення належні на праві державної власності державі в особі Верховної Ради України в повному господарчому віддані Державного підприємства спиртової та лікеро-горілчаної промисловості «УКРСПИРТ» () та перебувають за адресою: АДРЕСА_1 , а також земельній ділянці з кадастровим номером :01:002:0017, яка належить на праві приватної власності ТОВ «СЛОБОДА КО» ().
Крім того, встановлено, що вказана незаконна діяльність щодо відходів виробництва здійснюється за допомогою спеціальної техніки, а саме: трактору марки МТЗ 82 з д.р.н. НОМЕР_1 , а також трактору марки МТЗ 82 з д.р.н. НОМЕР_2 та причепних бочок, які належать також ТОВ «СЛОБОДА КО», шляхом завантаження речовин, які є шкідливими для довкілля, життя та здоров`я людей та після їх транспортування за межі підприємства зливають на території лісосмуги з координатами 50.3758125, 29.6989571, що неподалік села Червона Слобода не маючи на те відповідних підстав та дозволів пошкоджуючи при цьому ґрунт вказаної місцевості. Зокрема такими земельними ділянками є- :02:011:0010; :02:011:0011; :02:011:0012;
:02:011:0013; :02:011:0014; :02:011:0015; :02:011:0016; :02:011:0017; :02:011:0018; :02:011:0020; :02:011:0019; :02:011:0036; :02:011:0023; :02:011:0021, які в свою чергу належать фізичним особам, які не мають відношення до осіб в частині причетності до вчинення вказаного злочину та їх організованої діяльності в даному напрямку.
Також, з метою забезпечення діяльності даного підприємства з виготовлення спиртової продукції встановлено, що неподалік села Червона Слобода Бучанського району Київської області, зокрема за координатами 50.3975766, 29.6854549, на земельних ділянках з кадастровими номерами: :04:001:0022; :04:001:0021 та :04:001:0019, які належать на праві приватної власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), яке зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , не маючи відповідного на те дозволу, за допомогою спеціальної техніки, а саме екскаватора марки «JCB» з д.р.н. НОМЕР_3 , який належить даному суб`єкту господарської діяльності, здійснює незаконний видобуток корисних копалин, а саме торфу, який, в тому числі, використовується як паливо для функціонування технологічних процесів ТОВ «Червонослобідський спиртзавод».
Крім того, встановлено, що вищевказаний екскаватор здійснює завантаження видобутого торфу на вантажний автомобіль марки «КАМАЗ 5511» з д.р.н. НОМЕР_4 , власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для подальшого транспортування з метою зберігання та реалізації до складського приміщення, яке знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:085:0185, власником якого є також ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ». Внаслідок вказаної діяльності, підготовлена дана речовина торф транспортується за допомогою вантажного автомобіля марки «Renault Premium 400» з д.р.н. НОМЕР_5 , який належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та вантажним автомобілем «Renault Magnum 520DXI» з д.р.н. НОМЕР_6 власником якого є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою його подальшого продажу та незаконного збагачення вказаних раніше осіб.
Так, до вчинення даного злочину причетні керівники ТОВ «Червонослобідський спиртзавод», а саме: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 за попередньою змовою з керівниками ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ», а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , а також посадовими особами Бучанської районної ради та Бучанської районної державної адміністрації Київської області.
Під час здійснення досудового розслідування допитано в якості свідків голову спілки «Центр протидії браконьєрству Київщини» та керівника Державної екологічної інспекції Столичного округу, які в свою чергу підтвердили факт наявності кримінального правопорушення, вказали на те, що за своєю специфікою дане підприємство є таким, що так чи інакше здійснює вплив на навколишнє середовище, а тому є об`єктом спостереження в тому числі Держекоінспекцією Столичного округу щодо недопущення перевищення встановлених норм забруднення, а також належного поводження з ними, їх утилізацією та мінімізацією пагубних наслідків в природі від такої діяльності.
Відповідно до показів свідків, які отримали інформацію, в тому числі з відкритих джерел масової інформації, зокрема з соціальної мережі «Facebook» наявні порушення екологічних норм функціонування вказаного суб`єкту господарської діяльності. Зокрема, йдеться про скиди забруднюючих речовин разом зі стоками у найближчу до підприємства водойму. Скид забруднених вод відбувається у праву притоку р. Здвиж, яка є притокою другого порядку р. Дніпро, яка в свою чергу є джерелом питного водопостачання жителів АДРЕСА_1 .
Зокрема, з показів встановлено, що за всіма ознаками дане водовідведення та скид забруднюючих речовин здійснюється без належного лабораторного аналізу та контролю за гранично допустимою концентрацією забруднюючих речовин у стічних водах. Крім того, сільськогосподарська спецтехніка систематично, декілька разів на годину здійснює вивіз рідких стоків, які є відходами процесу господарської діяльності даного товариства з обмеженою діяльністю та несанкціоновано скидає їх за межами с. Червона Слобода на відкритий грунт, в тому числі в межах земель лісового фонду, що є порушенням природоохоронного законодавства у вигляді засмічення земельних ресурсів. Їх забруднення є нецільовим використанням земельних ділянок та, можливим, їх самовільним захоплення чи зайняття.
Вказана діяльність є грубим порушенням Закону України «Про відходи» та земельного кодексу України.
Крім того, відповідно до показів свідка існує наявність факту видобутку торфу поблизу лівого берегу р. Здвиж, що поблизу ТОВ «Червонослобідський спиртзавод», що є незаконним, в тому числі, виходячи з того, що з відкритих державних реєстрів встановлено, що спеціальний дозвіл на користування надрами з метою видобутку торфу на цю територію не видавався та даний факт свідчить про можливе поруш вимог кодексу про надра у вигляді самовільного користування надрами.
14.09.2022 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_11 № 759/11263/22 (пр. № 1-кс/759/2844/22) проведено обшук за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), зокрема складського приміщення, який знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:085:0185 та розташований за адресою: АДРЕСА_3 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, в ході якого виявлено та вилучено:
- Один палет на якому розташовані пакети із сумішю темного кольору, схожою на торф;
- 960 шт. пакетів темного кольору, в яких знаходиться речовина темного кольору, схожа на торф;
- Один палет та 22 мішки з речовиною темного кольору, схожою на торф.
Відповідно до постанови слідчого від 14.09.2022 вказані речі визнано речовими доказом у даному кримінальному провадженні.
З метою збереження вилученого, запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність у накладенні на нього арешту.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що вона відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
В судове засіданні слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення виходячи з наступного.
Згідно ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленого цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1)збереження речових доказів;
2)спеціальної конфіскації;
3)конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
3. У випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
4. Арешт може бути накладений на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
5. У невідкладних випадках і виключно з метою збереження речових доказів або забезпечення можливої конфіскації чи спеціальної конфіскації майна у кримінальному провадженні щодо тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за погодженням прокурором, може бути накладено попередній арешт на майно або кошти на рахунках фізичних або юридичних осіб у фінансових установах. Такі заходи застосовуються протягом 48 годин. Невідкладно після прийняття такого рішення, але не пізніше ніж протягом 24 годин, прокурор звертається до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
Якщо у визначений цією частиною строк прокурор не звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна або якщо в задоволенні такого клопотання було відмовлено, попередній арешт на майно або кошти вважається скасованим, а вилучене майно або кошти негайно повертаються особі.
6. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі на кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
7. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
8. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, можливість спеціальної конфіскації майна; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третій осіб.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 131-132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000275 від 03.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.
Накласти арешт на виявлені та вилучені під час проведення обшуку за місцем здійснення господарської діяльності ТОВ «ЕЛІТ ГРУНТ» (), зокрема складського приміщення, який знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:085:0185 та розташований за адресою: АДРЕСА_3 , а саме:
- один палет на якому розташовані пакети із сумішю темного кольору, схожою на торф;
- 960 шт. пакетів темного кольору, в яких знаходиться речовина темного кольору, схожа на торф;
- один палет та 22 мішки з речовиною темного кольору, схожою на торф.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя
Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1