ЄУ № 712/6040/22
Провадження № 1-кс/712/2660/22
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу
у вигляді тримання під вартою

12 серпня 2022 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м.Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Слов`янськ Донецької області,громадянина України, не працюючого, не одруженого, в силу ст. 89 КК України не судимого,зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001067 від 10.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

12.08.2022 до слідчого судді Сосновського районного суду м.Черкаси надійшло клопотання слідчого старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001067від 10.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , 18.05.2022, у невстановлений слідством час, виконуючи на замовлення ремонтні роботи в квартирі АДРЕСА_3 , власницею якої є ОСОБА_7 , маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, викрав варильну поверхню електричну «MINOLA MVH 3042 GBL» вартістю 2399,00 грн., після чого з місця вчинення злочину зник та таким чином завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вказану суму.

19.05.2022, у невстановлений слідством час, виконуючи на замовлення ремонтні роботи в квартирі АДРЕСА_3 , власницею якої є ОСОБА_7 , маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, викрав витяжку «ELEYUS INTO 700 52 WH», вартістю 1799,00 грн., після чого з місця вчинення злочину зник та таким чином завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вказану суму.

22.05.2022, у невстановлений слідством час, виконуючи на замовлення ремонтні роботи в квартирі АДРЕСА_3 , власницею якої є ОСОБА_7 , маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно, умисно, повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, викрав посудомийну машину «HANSA ZWM556BH», вартістю 5999,00 грн., після чого з місця вчинення злочину зник та таким чином завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вказану суму.

Дії ОСОБА_6 орган досудового розслідування кваліфікує за ч.4 ст.185 КК України.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених в клопотанні.

Прокурор наполягала на задоволенні клопотання, зазначив, що менш суворий запобіжний захід не може забезпечити виконання підозрюваним обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні визнав вину в рамках пред`явленої підозри, але заперечував проти обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснив, що він не збирається переховуватися від слідства та суду, та просив обрати йому запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Захисник в судовому засіданні заперечував щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність ризиків, на які посилається слідчий в клопотанні.
Вислухавши думку прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0001067 від 10.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.
09.08.2022 слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , повідомив ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий в своєму клопотанні зазначає, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підтверджується також зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: заявою ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 09.06.2022; документом - протоколом огляду місця події від 09.06.2022; документом - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 10.06.2022; документом поясненням ОСОБА_6 від 10.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_8 від 10.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_9 від 10.06.2022, 13.07.2022; висновком експерта від 28.06.2022; показаннями потерпілої ОСОБА_7 від 16.06.2022;
показаннями свідка ОСОБА_10 від 20.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_11 від 20.06.2022; показаннями свідка ОСОБА_12 від 24.06.2022; оглядом речових доказів від 27.06.2022.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи питання щодо правильності кваліфікації дій підозрюваного, вважає, що наявні у провадженні докази свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Як вбачається з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних засобів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, з`ясовуючинаявність зазначених слідчим ризиків, виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Бекчиєв проти Молдови», § 58, ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку.
Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 від слідства та суду з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що останній зареєстрований в АДРЕСА_1 , але за місцем реєстрації не проживає, є особою працездатного віку, однак офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, не підтримує родинні зв`язки, постійного місця проживання не має. ОСОБА_6 ігнорує працівників правоохоронних органів, а саме на неодноразові телефонні виклики в різний період часу останній не відповідає, в категоричній формі відмовляється прибувати до слідчого для проведення з ним всіх необхідних слідчих дій, при цьому не з`явився в зазначену дату та зазначений час до відділу поліції на підставі врученої йому в законному порядку повістки про виклик що підвищує ймовірність того, що останній може переховуватися від слідства та суду.
Ризик незаконного впливу на свідків, потерпілу в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 фактично проживає в м. Черкаси, де проживає свідок та потерпілий, так як свідок в даному кримінальному провадженні являється йому близьким приятелем, те що підозрюваному відоме місце проживання потерпілої, оскільки воно є місцем вчинення ним злочину, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідка, потерпілого шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.
Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено і стороною захисту не надано.
Таким чином, в діях підозрюваного ОСОБА_6 встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду та незаконно впливати на потерпілого иа свідка в даному кримінальному провадженні.
Натомість доводи сторонни обвинувачення, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, можеперешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, є безпідставними і не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Таким чином, оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним в кримінальному правопорушенні, з урахуванням обставин, якими підтверджується зазначений в клопотанні ризики, у слідчого судді є підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 .
Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених процесуальних обов`язків, та запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З огляду на викладене, оцінивши обставини, зазначені в ст.178 КПК України, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення, те, що останній, залишаючись на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає, що запобігання передбаченим ст.177 КПК України ризикам, можливо лише шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_6 слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу, будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 згідно ст.12 КК України, належить до тяжких злочинів, та ризик, передбачений статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч.3 ст.182 КПК України.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, задовольнити.

Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 60 (шістдесят) днів, з утриманням його в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою рахувати з моменту винесення ухвали з 12 серпня 2022 року.

Встановити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 - 10 жовтня 2022 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_6 процесуальних обов`язків у розмірі 20 прожиткових мінімуми для працездатних осіб, що становить 52000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Соснівського районного суду м. Черкаси.

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, - злочину, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 обов`язки:

- не відлучатися без дозволу слідчого із м. Черкаси;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців з моменту внесення застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.

У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1