Справа №463/2515/22
Провадження №1-кс/463/2124/22
У Х В А Л А
про повернення клопотання
05 травня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання директора ТОВ «Експрес-Т» ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України, -

встановив:
Заявник - директор ТОВ «Експрес-Т» ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням в порядку вимог ст.174 КПК України про часткове скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000430 від 06.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 4261 КК України.
Вказані матеріали клопотання надійшли 05.05.2022 року на офіційну електронну пошту Личаківського районного суду м.Львова () із електронної пошти заявника - директора ТОВ «Експрес-Т» ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).
Оглянувши матеріали клопотання та додані до нього документи вважаю, що такі слід повернути заявнику виходячи з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Положеннями ст.174 КПК України передбачено порядок скасування арешту майна.
Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема: реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку. Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.
Відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в постанові від 10 лютого 2021 року у Справі № 9901/335/20 (Провадження № 11-361заі20), надсилання процесуальних документів до Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за відповідним посиланням (на сайті суду), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».
Поряд з цим, альтернативою звернення учасників справи до суду із скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу шляхом направлення на офіційну адресу відповідного суду. Постанова КЦС ВС від 30 березня 2021 року у справі № 530/544/16-ц (провадження № 61-17630св20).

Крім того, відповідно до позиції КЦС ВС, висловленій у постанові від 26 травня 2021 року у справі №565/195/19 (№61-2692св20), якщо подана на офіційну електронну адресу суду заява (позовна заява, скарга) не містить електронного цифрового підпису, а, як наприклад, на ній наявний відсканований підпис особи, що її подає, то вона вважається такою, що не відповідає вимогам ЦПК України, та підлягає поверненню.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, заявником клопотання про часткове скасування арешту майна до суду було надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, однак без використанням власного електронного цифрового підпису. Крім того, на надісланому клопотанні наявний відсканований підпис особи, що його подає. Вказане дає підстави стверджувати про, що заявник використавши такий спосіб звернення до суду із клопотанням, яка подача останнього шляхом надіслання на офіційну електронну пошту суду, недотримався встановленої законодавством процедури, а саме: подане клопотання не підписане електронним цифровим підписом, на ньому лише наявний відсканований підпис особи, що його подає, а тому клопотання вважається таким, що не відповідає вимогам законодавства та підлягає поверненню заявникудля належного його оформлення та підпису.

Керуючись вимогами статті 303 КПК України, суддя, -

постановив:
клопотання директора ТОВ «Експрес-Т» ОСОБА_2 про часткове скасування арешту майна в порядку вимог ст.174 КПК України повернути заявнику.

Cлідчий суддя ОСОБА_1