Справа № 308/5747/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу поліції №1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна:

в с т а н о в и в:
Слідчим відділенням Відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України (далі КК України), відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.05.2022 за №0000224.
Як випливає з поданого клопотання, 04.05.2022 року близько 17 години 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, а саме через незачинені на ключ двері проник до службового кабінету діловода ІНФОРМАЦІЯ_2 , що за адресою АДРЕСА_1 , звідки з метою заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправних характер своїх дій та бажаючи їх настання викрав із жіночої сумки, яка знаходилась на столі гаманець сірого кольору в середині якого знаходились грошові кошти в сумі близько 1000 гривень та мобільний телефон марки «Xiаomi Redmi 8A», блакитного кольору, чим спричинив власниці ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 матеріальних збитків на суму, яка на даний час встановлюється.
Відомості про згадану подію внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000224 від 04 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
04.05.2022 року під час огляду місця події, який проводився за адресою: АДРЕСА_1 , в службовому кабінеті адміністративної будівлі ІНФОРМАЦІЯ_2 , де у вище вказаному приміщення знаходився громадянин ОСОБА_5 , який добровільно надав працівникам поліції майно, яке було викрадено із сумки гр. ОСОБА_6 , а саме: гаманець сірого кольору з наявним маркуванням «Baellerry»; грошові кошти у сумі 760 гривень купюрами номіналом 500 гривень (серії ЄВ5498729), 200 гривень (серії ХЗ2473489), 50 гривень (серії СТ 3460196), 10 гривень (серії ХВ6237395); мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8А» 2/32Gb Ocean Blue, блакитного кольору з чохлом; коробку від мобільного телефону марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8А» 2/32Gb Ocean Blue, білого кольору; пачка сигарет «Мarlboro», червоного кольору.
Клопотання мотивоване тим, що вилучені речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі можуть бути предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій та засобом, а також мають значення речових доказів по даному кримінальному провадженні, слідчий просить задовольнити подане клопотання.
У судове засідання слідчий не з`явився, про час і місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений, подав до суду заяву, в якій просить розглянути подане ним клопотання без його участі за наявними у клопотанні матеріалами. Подане клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити.
У судове засідання власник майна не з`явився, про час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.
У зв`язку з неявкою учасників кримінального провадження на розгляд клопотання, на підставі ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Враховуючи вищенаведене, з метою збереження речових доказів та запобіганню, зокрема, можливості приховування, знищення, пошкодження, переміщення або відчуження майна, про яке йдеться в клопотанні, яке має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, які на даній стадії досудового розслідування визнаються доцільними, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення поданого клопотання.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

по с т а н о в и в:
Клопотання слідчого відділу поліції №1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене, в ході проведеного огляду місця події 4 травня 2022 року майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000153 від 25.03.2022 за, а саме на:
- гаманець сірого кольору з наявним маркуванням «Baellerry»;
- грошові кошти у сумі 760 гривень купюрами номіналом 500 гривень (серії ЄВ5498729), 200 гривень (серії ХЗ2473489), 50 гривень (серії СТ 3460196), 10 гривень (серії ХВ6237395);
- мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8А» 2/32Gb Ocean Blue, блакитного кольору з чохлом;
- коробку від мобільного телефону марки «Xiaomi» моделі «Redmi 8А» 2/32Gb Ocean Blue, білого кольору;
- пачка сигарет «Мarlboro», червоного кольору.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1