Провадження № 1-кс/947/4686/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000030 від 20.01.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кучурган Роздільнянського району Одеської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, маючого на утриманні сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого охоронцем в «ВЗМ авто», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянин України, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Під час досудового розслідування встановлено, що приблизно в січні 2022 року, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, у ОСОБА_5 , виник умисел на незаконне виготовленню алкогольних напоїв у с. Павлівка Роздільнянського району Одеської області з метою збуту таких товарів.

В результаті чого, ОСОБА_5 створив за місцем власного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , виробництво по виготовленню алкогольних напоїв.

У подальшому, ОСОБА_5 діючи умисно, точна дата, місце та час в ході досудового розслідування не встановлено,придбав у невстановлених осіб спирт етиловий, який в подальшому використовував для незаконного виробництва алкогольних напоїв у великій кількості.

Також, ОСОБА_5 діючи умисно, точна дата, місце та час в ході досудового розслідування не встановлено,придбав у невстановлених осіб, необхідні для подальшого незаконного виробництва незаконно виготовлених алкогольних напоїв, ємкості типу «тетра-паки`ємністю2 л, 3 л та 5 л, барвники, спиртометри, лійки, шланги, апарат для виготовлення алкогольних напоїв, знаряддя для змішування та розведення барвників у вигляді шприців.

Таким чином, в результаті здійснення вищевказаних протиправних дій, ОСОБА_5 налагодив повний цикл незаконного виробництва алкогольних напоїв.

У подальшому, у період часу з січня 2022 року (точний час слідством не встановлено) по 08.06.2022 ОСОБА_5 , з корисливих мотивів, не будучи суб`єктом підприємницької діяльності та не маючи відповідних ліцензій на право здійснення оптової, роздрібної торгівлі алкогольними напоями, їх виготовлення, посягаючи на систему оподаткування, порядок виробництва та обігу підакцизних товарів, встановлених Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», Податковим кодексом України, з використанням обладнання, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , незаконно виготовляв алкогольні напої, шляхом змішування спирту етилового з водою та додавання барвників і ароматизаторів з метою подальшого їх збуту.

Так, на початку січня 2022 року, більш точний час в ході проведення досудового розслідування встановлюється, ОСОБА_5 в ході розмови з ОСОБА_7 , повідомив останньому, що він займається виготовленням доброякісної алкогольної продукції, яку можливо придбати у нього.

У подальшому, 13.01.2022, більш точний час в ході проведення досудового розслідування встановлюється, ОСОБА_5 , знаходячись на території АЗС «Амік» біля в`їзду в с. Кучургани Роздільнянського району Одеської області, за грошову винагороду у розмірі 2500 гривень, передав ОСОБА_7 алкогольні напої у вигляді горілки та віскі, а саме: 5 «тетра-паків» ємністю 3л. з надписом «Jelzin», 5 «тетра-паків» ємністю 3л. з надписом «Finlandia»та 5 «тетра-паків» ємністю 2л. з надписом «JackDaniels».

В той же день, більш точна дата та час в ході проведення досудового розслідування встановлюється, ОСОБА_7 вживаючи придбані у ОСОБА_5 алкогольні напої відчув специфічний різкий запах спирту, після чого у останнього з`явилась нудота, гострий біль у шлунку та кишковий розлад.

Так, вживання вказаних алкогольних напоїв 13.01.2022 призвело до отруєння ОСОБА_7 , який звернувся до клініки « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». За результатом огляду поставлено діагнозом: гостра кишкова інфекція, гострий гастроентероколіт, гастроезофагеальнарефлюксна хвороба.

У подальшому, а саме 16.02.2022 о 15 год. 30 хв. ОСОБА_7 , будучи залученим до конфіденційного співробітництва з правоохоронними органами, прибув за місцем мешкання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_2 , в ході розмови з яким передав останньому грошові кошти у розмірі 2700 гривень, на що ОСОБА_5 надав ОСОБА_7 алкогольні напої у вигляді горілки та віскі, а саме: 5 «тетра-паків» ємністю 3л. з надписом «Jelzin», 5 «тетра-паків» ємністю 3л. з надписом «Finlandia»та 5 «тетра-паків» ємністю 2л. з надписом «JackDaniels».

Водночас встановлено, що придбані 16.02.2022 ОСОБА_7 у ОСОБА_5 алкогольні напої містять етиловий спирт, є спиртовмісними сумішами з різними частками етилового спирту, виготовлені з недотриманням технологічних умов виробництва з використанням недоброякісної сировини та є такими, що можуть становити загрозу для життя та здоров`я людей.

08.06.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України.

Враховуючи обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з відповідним визначенням розміру застави у розмірі 1 000 000 гривень.

2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що ризики прокурором не доведені та нічим не підтверджені, підозрюваний має на утриманні малолітнього сина, має офіційне місце роботи, постійний дохід, постійне місце проживання, позитивно характеризується, має міцні соціальні зв`язки, просив відмовити в задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні частково погодився з оголошеною підозрою, по обранню запобіжного заходу підтримав думку захисника.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, матеріали надані стороною захисту, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України.
08.06.2022 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне виготовлення алкогольних напоїв, що становить загрозу для життя і здоров`я людей, а так само збут таких товарів, що призвело до отруєння особи.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України підтверджується: заявою ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення, показами свідка ОСОБА_7 від 11.02.2022, консультативним висновком гастроентеролога «Оксфорд Медікал» від 15.01.2022, протоколом ідентифікації (огляду) та вручення грошових коштів від 16.02.2022 року, протоколом про контроль за вчиненням злочину від 17.02.2022, висновком експерта № СЕ-19/116-22/4587-ФХД від 18.05.2022, висновком експерта № СЕ-19/116-22/4588-ФХД від 17.05.2022, висновком експерта № 74 від 07.06.2022, висновком експерта № 77 від 07.06.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень (санкція інкримінованої статті передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до десяти років з конфіскацією майна, з вилученням та знищенням незаконно виробленої або придбаної продукції, обладнання для її виготовлення), слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваного в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на обставини вчинення кримінального правопорушення, корисливий характер вчинення такого правопорушення, а також те, що ймовірні протиправні дії підозрюваного призвели до отруєння особи.
Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя приходить до переконання про обґрунтованість ризику переховування.
Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює наступну процедуру отримання показань від свідків, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).
Таким чином, такий ризик як вплив на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що підозрюваний може впливати на заявника у даному кримінальному провадженні, інших свідків у цьому ж кримінальному провадженні, та які на даний час встановлюються в ході проведення досудового розслідування, шляхом, а також шляхом залякування, підкупу, тощо до дачі неправдивих показів та викривлення обставин, які підлягають доказуванню, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Окрім того, слідчий суддя бере до уваги, характеризуючі дані підозрюваного, а саме те, що підозрюваний має постійне місце реєстрації і проживання, не одружений, має на утриманні сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , працевлаштований, позитивно характеризується за місцем мешкання.

Однак, підстав для неможливості застосування виняткового запобіжного заходу відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України, враховуючи корисливий характер вчиненого кримінального правопорушення, спосіб його вчинення, що включає як незаконне виготовлення, так і збут алкогольних напоїв, що становлять загрозу для життя і здоров`я людей, а також наслідки у вигляді отруєння людини, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Так, із структури статті 5 Конвенції, в цілому, та її пункту3, зокрема, випливає, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (§ 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06.11.2007, заява №. 42440/06, та § 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12.04.2009, заява № 15217/07). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain, заява № 12050/ 04, § 79).

Дослідивши клопотання та долучені в обґрунтування матеріали, слідчий суддя з урахуванням обставин кримінального правопорушення, зокрема корисливого характеру та наслідків у вигляді отруєння людини, майнового та соціального стану підозрюваного, доведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважає, що застава у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у незаконному виготовленні алкогольних напоїв, що становить загрозу для життя і здоров`я людей, а так само збуті таких товарів, що призвело до отруєння особи. Особливий характер кримінального правопорушення, який слід врахувати при визначені розміру застави, пов`язаний із значним суспільним інтересом у цьому кримінальному провадженні, зокрема, вчинення такого роду кримінальних правопорушень завдає істотної шкоди державним інтересам, враховуючи ще й введений режим воєнного стану.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує наявність встановлених в судовому засіданні ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 204 КК України, обставини вчинення кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки, які носять значний ступінь загрози для суспільства, сума застави має перевищувати граничні розміри визначені у ст. 182 КПК України.

Прокурором в судовому засіданні не доведено необхідність визначення підозрюваному ОСОБА_5 застави, як альтернативного запобіжного заходу, у розмірі 1 000 000 гривень.

Разом з тим, враховуючи наведені вище фактори, слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень, здатна у разі її внесення забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000030 від 20.01.2022 року задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 08.08.2022 року, в межах строку досудового розслідування.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 08.08.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1