Справа № 397/86/22
н/п : 1-кп/397/64/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
про продовження строку дії запобіжного заходу

07.04.2022 смт. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого-судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в залі суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 за № 0000880 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 Кримінального кодексу України (далі КК України),
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника-адвоката ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),
обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції).,
У С Т А Н О В И В:
15.02.2022 до Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000880 від 16.11.2021 стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 16.02.2022 призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Оленксандрівського районного суду Кіровоградської області від 06.04.2022 прийнято рішення проводити підготовче судове засідання в режимі відеоконференції задля участі обвинуваченого ОСОБА_3 та його захисника-адвоката у розгляді кримінального провадження, у зв`язку із введенням в країні воєнного стану та неможливістю доставки обвинуваченого, який утримується в умовах слідчого ізолятора безпосередньо до суду.
При цьому, у підготовчому судовому засіданні, яке мало місце 30.03.2022 обвинувачений ОСОБА_3 заявив заяву про відвід головуючому судді, мотивувавши свою позицію тим, що головуючий суддя безпідставно відмовив йому у закритті кримінального провадження на підставі п. 5 ч. 1 ст. 284 КПК України.
Ухвалою Кіровського районного суд м. Кіровограда від 05.04.2022 у задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючого судді відмовлено. При цьому, у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 відмовився від своєї заяви про відвід, вваживши, що заявив його безпідставно.
У підготовчому судовому засіданні 07.04.2022 обвинувачений ОСОБА_3 повторно заявив заяву про відвід головуючому судді у даному кримінальному провадженні. Обвинувачений мотивував свою позицію тим, що йому не надано можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження та він не отримав копію клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно нього. Крім того, вказав, що розгляд клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу на стадії підготовчого судового засідання не передбачено КПК України. Ухвалою суду від 07.04.2022 вказана заява залишена без розгляду, через свідоме затягування процесу з метою не розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке надано суду у підготовчому судовому засіданні 30.03.2022. Після чого, обвинувачений заявив повторний відвід головуючому судді, який протокольною ухвалою було залишено без розгляду.
У подальшому, у підготовчому судовому засіданні 07.04.2022 обвинувачений ОСОБА_3 неодноразово заявляв інші клопотання: призначення перекладача, в задоволенні якого було відмовлено; заміну захисника, яке не розглянуто судом по суті через неможливість обвинуваченого належним чином мотивувати таке клопотання та заявлення одразу іншого клопотання про розгляд даного кримінального провадження колегіально. Таким чином, заявлення вказаних клопотань свідчить про бажання обвинуваченого затягнути розгляд клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до спливу строків дії запобіжного заходу.
Після цього, обвинувачений ОСОБА_3 заявив, що відмовляється від проведення підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції та залишив приміщення для відеозв`язку ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».
Враховуючи викладене, з урахуванням того, що судом вжито всіх заходів для належного проведення підготовчого судового засідання за участі обвинуваченого, враховуючи поведінку останнього, яка проявилась у свідомому затягуванні розгляду даного кримінального провадження, зокрема не розгляду судом клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляду тримання під вартою, строк дії якого закінчується 10.02.2022, суд уважає за можливе розглянути вказане клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 за відсутності останнього, при цьому його захисник адвокат ОСОБА_6 був присутній під час розгляду вказаного клопотання та висловив свою думку стосовно такого клопотання прокурора..
Так, 30.03.2022 до суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 .
Клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.02.2022 під час досудового розслідування стосовно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, однак на даний час необхідність продовження строку дії стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 найбільш суворого запобіжного заходу не відпала. Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених статтею 177 КПК України, залишаються реальними. До таких ризиків прокурор, зокрема, відносить можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з цим прокурор просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання.
Захисник-адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора, вважавши його безпідставним та таким, що не підтвердженим жодним належним і допустимим доказом, при цьому просив змінити запобіжний захід з утримання обвинуваченого під вартою на цілодобовий домашній арешт.
Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження та проаналізувавши доводи клопотання прокурора, суд приходить до таких висновків.
Задля об`єктивного вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час судового розгляду кримінального провадження з урахуванням того, що такий запобіжний захід був застосований до обвинуваченого під час досудового розслідування, та термін дії, якого на даний час не сплив та можливість зміни запобіжного заходу, суду необхідно дати відповіді на наступні питання, стверджувальна відповідь на які не дозволить суду задовольнити клопотання прокурора та задовольнити клопотання сторони захисту:
1) чи на цей час відсутні обґрунтовані ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України?
2) чи може будь-який із більш м`яких запобіжних заходів запобігти встановленим ризикам?
З огляду на наведене нижче обґрунтування суд приходить до висновку, що відповідь на вказані два питання є негативною.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
На думку суду, ризики переховуватися від суду, незаконного впливу на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжують існувати і на даний час. Суд уважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.
Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.
Крім того, під час досудового розслідування ОСОБА_3 не з`являвся до органу досудового розслідування для проведення слідчих дій за його участі, а також до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно нього запобіжного заходу, у зв`язку із чим був оголошений судом у розшук. Таким чином останній ухилявся та переховувався від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
За таких обставин, суд уважає доведеним існування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_3 від суду.
Окрім цього, суд уважає доведеним існування ризику незаконного впливу ОСОБА_3 на свідків, з якими він знайомий та з якими він проживав у одному населеному пункті.
Показання свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. Так, суд зауважує, що на даний час жоден свідок судом не допитувались, а отже за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.
На існування такого ризику, як можливість вчинити інше кримінальне правопорушення ОСОБА_3 , свідчать відомості про його особу, який хоча раніше і не судимий, однак на розгляді в судах перебувають чотири обвинувальних акти. При цьому, суд ураховує положення ст. 62 Конституції України та ст. 17 КПК України, які вказують на те, що особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Разом з цим, наявність такої кількості обвинувальних актів характеризує особу обвинуваченого з негативної сторони. Окрім цього, на підтвердження вказаного висновку суду також вказує і те, що ОСОБА_3 за місцем проживання характеризується негативно, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності.
Отже, і надалі існують ризики, що зумовлювали застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення було доведено наявність трьох ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, жодних доказів протилежного, стороною захисту до суду не надано.
Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Висока імовірність переховування обвинуваченого від суду, його впливу на свідків, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, не дозволяє суду зробити висновок про можливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
За таких обставин, суд уважає за необхідне продовжити ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, при цьому клопотання прокурора необхідно задовольнити частково, оскільки прокурор просив суд продовжити строк дії запобіжного заходу на 60 днів, а саме з 30.03.2022 по 28.05.2022, однак вказане клопотання судом розглянуто 07.04.2022, а відтак кінцевим терміном спливу вказаного запобіжного заходу необхідно рахувати 05.06.2022.
Окрім цього, з урахуванням вимог п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні. З урахуванням того, що визначення розміру застави є виключно правом суду, а не обов`язком, суд не вбачає підстав для такого. Окрім цього, суд зазначає, що ухвалою слідчого судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області розмір застави також визначено не було.
З урахуванням вищенаведеного, суд не приймає доводи сторони захисту щодо можливості застосування стосовно ОСОБА_3 менш суворого запобіжного заходу, а саме цілодобового домашнього арешту, оскільки такий запобіжний захід не зможе у повній мірі забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
При цьому, у задоволенні клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу з утримання під варти на цілодобовий домашній арешт, необхідно відмовити.
Керуючись ст. 177, 183, 194, 331, 350, 372, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , задовольнити частково.
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 з утримання його під вартою на цілодобовий домашній арешт, відмовити.
Застосувати стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 05 червня 2022 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2022 року набрало законної сили.

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

Копію засвідчено «___»________________2022 року.