Справа № 496/2845/22
Провадження № 1-кс/496/1738/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2022 року м.Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Біляївка скаргу адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України у кримінальному провадженні № 0000430 від 13.07.2022 року, -
В С Т А Н О В И В:
16.09.2022 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшла скарга від адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_4 , поданою в порядку статті 303 КПК України, у межах кримінального провадження №0000430, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.07.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України, в якій просить: повідомлення про підозру від 13 липня 2022 року слідчого CВ Одеського РУП№2 ГУНП в Одеській області, ОСОБА_5 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню № 0000430 від 13.07.2022 відносно ОСОБА_4 , за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України скасувати та виключити з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про дату, час повідомлення про підозру, а також відомості про особу, якій оголошено повідомлення про підозру - ОСОБА_4 а також, відомості про кваліфікацію злочину за яким оголошено підозру за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
В обґрунтування скарги адвокат ОСОБА_3 , посилається на те, що орган досудового розслідування, в особі слідчого, як і органу процесуального керівництва в особі прокурора, було достовірно відомо, що на момент оголошення ОСОБА_4 повідомлення про підозру від 13.07.2022 в матеріалах кримінального провадження наявні протоколи допиту свідків, які всі як один заявили, що саме загиблий забіг на територію домоволодіння (житла) подружжя ОСОБА_7 у нічний час у супроводі групи осіб, також, органу досудового слідства, на підставі протоколу огляду місця події та протоколів допиту свідків, достеменно було відомо, що загиблий протиправно проник на територію домоволодіння сім`ї ОСОБА_7 , пошкодивши паркан, яким було загороджено домоволодіння подружжя ОСОБА_7 , тобто, грубо порушив права та охоронювані законом інтереси подружжя ОСОБА_7 . У свою чергу, не дивлячись на наявну інформацію, належних та достовірних доводів у повідомлені про підозру не вказав, більш того, вказав відомості, які ні матеріалами справи, ні фактичними обставинами у справі не підтверджувались навіть на час оголошення повідомлення про підозру, що призвело до спотворення дійсних обставин у справ та до невірної кваліфікації інкримінованого кримінального правопорушення. Обставини події, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення зазначені у повідомленні про підозру по кримінальному провадженню № 0000430 від 13.07.2022 не відповідають фактичним обставинам у справі, відповідно й відомості ЄРДР є такими, що на матеріалах справи не ґрунтуються. З огляду на вказане, саме загиблий, відповідно до фактичних обставин по справі, здійснив кримінальне правопорушення, яке полягало у перебуванні під час дії режиму комендантської години на вулиці у місці загального користування (проїзна частина вулиці), пошкодив майно подружжя ОСОБА_7 (зламав секцію паркану), протиправно проник на територію домоволодіння сім`ї ОСОБА_7 , проте, нажаль лише постріл у груди нападнику зупинив останнього, який загрожував життю та здоров`ю мого підзахисного та його дружині на території їх домоволодіння у нічний час, адже враховуючи швидкість розвитку трагічних подій та стрімкості нападу, будь-якої іншої можливості зупинити агресивно настроєну групу осіб у мого підзахисного не було. Проте, навіть і на це умислу у ОСОБА_4 не було, позаяк, постріл був спричинений діями загиблого, який схопив гвинтівку лівою рукою та смикнув на себе, у відповідь на що, ОСОБА_4 суто інерційно для втримання рівноваги відступив назад та потягнув карабін на себе у ході чого і пролунав постріл. Отже, зміст підозри повністю не відповідає дійсним обставинам по справі, які були, начебто, встановлені слідчим та покладені в основу оголошеної підозри.
Адвокат ОСОБА_3 до судового засідання не з`явився, але на адресу суду надіслав заяву в якій просив розглянути справу без його участі, на задоволенні скарги наполягав.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
В провадженні СВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000430 від 13.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
13.07.2022 слідчим СВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Біляївської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_6 було складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Положеннями ст.2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.10 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Регламентуючи можливість оскарження повідомлення про підозру в рамках судового контролю, КПК України не встановлює будь-яких правил або обмежень щодо предмету перевірки слідчим суддею повідомлення про підозру. Разом з тим, загальні положення кримінального провадження свідчать про те, що при вирішенні цього питання мають бути враховані:
1. підозра має ґрунтуватися на допустимих доказах. Відповідно до ч.3 ст.17 КПК України підозра не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом;
2. обов`язок захисника забезпечувати з`ясування обставин, які спростовують підозру. На підставі ч.1 ст.47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою, зокрема, забезпечення з`ясування обставин, які спростовують підозру;
3. строк, після спливу якого дозволяється оскаржувати повідомлення про підозру. Оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру можна після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом (пункт 10 частини 1 статті 303 КПК);
4. функцію слідчого судді. Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (пункт 18 частини 1 статті 3 КПК).
5. вимоги щодо оцінки доказів слідчим суддею. З огляду на ч.1 ст.94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Положення ч.3 ст.17, ч.1 ст.47, ч.1 ст.94, п.3 ч.1 ст.276 КПК України дають підстави для висновку, що при оскарженні повідомлення про підозру слідчий суддя уповноважений перевіряти достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Таку перевірку слідчий суддя здійснює виключно з метою судового контролю за дотриманням саме прав, свобод та інтересів особи у кримінальному провадженні.
Виходячи із позиції сторони захисту, слідчий суддя досліджує представлені аргументи на предмет їх спроможності обґрунтувати скасування повідомлення про підозру щодо ОСОБА_4 .
Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.
Зокрема, частинами 1-3 ст.276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відноситься слідчий чи прокурор.
Відповідно до вимог ч.1 ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що в повідомленні про підозру ОСОБА_4 від 13.07.2022 вказано зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Крім того, зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 13.07.2022 слідує, що в зазначених документах логічно та послідовно викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Щодо питання наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, то слід відмітити наступне.
Згідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» поняття «обґрунтована підозра», означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливим, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
При цьому слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру. Також, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.
Розглядаючи таку скаргу до висунення обвинувачення в формі обвинувального акта, тобто ще на стадії досудового розслідування, в силу приписів ст.ст. 1, 3 КПК України слідчий суддя у постановленій ним ухвалі не має визнавати доведеною винуватість у злочині, за якої шляхом судової авторитетної декларації твердження про існування вини особи у такому злочині набуває якість безспірності, а має обмежитися лише констатацією обґрунтованої підозри, що за тлумаченням права на справедливий судовий розгляд Європейським Судом з прав людини в рішенні від 28.11.2002 у справі «Марціано проти Італії» (скарга № 45313/99) презумпцію невинуватості не порушує.
Отже, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, та які не повинні бути переконливими в тій мірі, щоб звинуватити особу у його вчиненні, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.
На переконання слідчого судді, повідомлення про підозру ОСОБА_4 в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000430 від 13.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, містить обґрунтовану підозру ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що станом на 13.07.2022, доказами причетності ОСОБА_4 до інкримінованому діяння були: протокол проведення невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 від 13.07.2022; протокол огляду місця події а саме огляд трупа за адресою: АДРЕСА_1 від 13.07.2022; протокол додаткового огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 13.07.2022; протокол затримання в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_4 від 13.07.2022 за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_15 від 13.07.2022; протокол допиту свідка ОСОБА_16 від 13.07.2022. Такі докази об`єктивно відображають можливий зв`язок ОСОБА_4 з певними подіями, участь в яких йому інкримінується, та є достатніми для подальшого розслідування з метою висунення обвинувачення або спростування такої підозри.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
Слідчий суддя вважає, що зміст підозри, визначена органом досудового розслідування правова кваліфікація кримінального правопорушення та можлива причетність ОСОБА_4 до останнього не є очевидно необґрунтованою, позаяк наведені обставини та зміст повідомлення про підозру дають підстави для висновку про те, що викладені в оскаржуваній повідомленні про підозру на момент його вчинення становить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Загалом позиція сторони захисту в судовому засіданні в цій частині скарги зводиться до того, що відомості, щодо обставин по справі з матеріалів кримінального провадження, в частині перебування ОСОБА_4 на території власного домоволодіння, а отже, які свідчать про необгрунтованість підозри, зокрема, в частині зазначення факту перебування ОСОБА_4 на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . Органу досудового розслідування, в особі слідчого, як і органу процесуального керівництва в особі прокурора, було достовірно відомо, що на момент оголошення ОСОБА_4 повідомлення про підозру від 13.07.2022 в матеріалах кримінального провадження наявні протоколи допиту свідків, які всі як один заявили, що саме загиблий забіг на територію домоволодіння (житла) подружжя ОСОБА_7 у нічний час у супроводі групи осіб, також, органу досудового слідства, на підставі протоколу огляду місця події та протоколів допиту свідків, достеменно було відомо, що загиблий протиправно проник на територію домоволодіння сім`ї ОСОБА_7 , пошкодивши паркан, яким було загороджено домоволодіння подружжя ОСОБА_7 , тобто, грубо порушив права та охоронювані законом інтереси подружжя ОСОБА_7 . У свою чергу, не дивлячись на наявну інформацію, належних та достовірних доводів у повідомлені про підозру не вказав, більш того, вказав відомості, які ні матеріалами справи, ні фактичними обставинами у справі не підтверджувались навіть на час оголошення повідомлення про підозру, що призвело до спотворення дійсних обставин у справ та до невірної кваліфікації інкримінованого кримінального правопорушення.
Поряд з цим, доводи сторони захисту не свідчать про очевидну і категоричну недопустимість вказаних доказів, а остаточна оцінка зібраним у кримінальному провадженні доказам і, за наявності правових підстав, визнання їх недопустимими може бути здійснено під час розгляду кримінального провадження по суті.
Питання кваліфікації дій ОСОБА_4 , не може ретроспективно пов`язуватися з наявністю підстав для такого повідомлення, адже відноситься до перевірки обґрунтованості підозри, а це, в свою чергу, є предметом судового контролю в інших процедурах кримінального провадження.
При розгляді даної скарги слідчий суддя також враховує, зміст ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 15.07.2022 про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , ухвали Одеського апеляційного суду від 03.08.2022 року та ухвали від 12.09.2022 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в яких встановлена обґрунтована підозра ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України за стандартом доказування «обґрунтована підозра».
У зв`язку із викладеним, слідчий суддя вважає, що доводи сторони захисту у скарзі на повідомлення про підозру фактично стосуються питань доведеності винуватості та оцінки доказів, однак з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру.
На даному етапі провадження слідчий суддя також не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, наявність чи відсутність в діях підозрюваного складу того чи іншого кримінального правопорушення, адже такі висновки опосередковано пов`язані з питанням винуватості особи у вчиненні злочину. Адже обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, їх кваліфікація та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час судового розгляду.
Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема, за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Системний аналіз норм КПК України та практики ЄСПЛ дозволяє прийти до висновку, що КПК України оперує поняттями, які відповідають декільком різним стандартам доказування (переконання) - стандарт «обґрунтованої підозри», переконання (доведення) «поза розумним сумнівом» та стандарти «достатніх підстав (доказів)» тощо.
Стандарти «достатніх підстав (доказів)» використовуються в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, цілі прийняття тих чи інших рішень (вчинення дій) та їх правових наслідків. При цьому вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчими суддями (судом) (статті 157, 163, частина 5 статті 234, 260 та інші статті КПК), так і слідчими, прокурорами (статті 134, 271, 276 КПК та інші).
Таким чином, повідомлення про підозру на підставі пункту 3 частини 1 статті 276 КПК передбачає дотримання стандарту «достатніх підстав (доказів)».
Рівень такого стандарту доказування і відповідно його перевірки слідчим суддею залежить від рівня обмеження прав, свобод та інтересів людини внаслідок повідомленням її про підозру та терміну здійснення ефективного розслідування.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя не вбачає підстав для скасування повідомлення про підозру від 13 липня 2022 року слідчого CВ Одеського РУП№2 ГУНП в Одеській області, ОСОБА_5 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню № 0000430 від 13.07.2022 відносно ОСОБА_4 , за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що обумовлює відмову у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 .
Керуючись ст.ст. 7, 9, 276-279, 303 307, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України у кримінальному провадженні № 0000430 від 13.07.2022 року відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1