У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 936/329/22
Провадження № 1-кс/936/151/2022
27.07.2022 року смт. Воловець
Вказані матеріали клопотання надійшли 27.07.2022 на офіційну електронну пошту Воловецького районного суду Закарпатської області із електронної пошти заявника - адвоката ОСОБА_2 .
Оглянувши матеріали клопотання та додані до нього документи вважаю, що такі слід повернути заявнику виходячи з наступних підстав.
Положеннями частини 1 та 6 статті 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З аналізу ст.174 КПК слідує, що закон передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання відповідного клопотання до суду, зокрема його підписання особою, яка звертається зі клопотанням. А суд уповноважений розглядати лише ті клопотання, які подані уповноваженою особою та підписані нею.
Чинним законодавством передбачено право учасників провадження подавати до суду клопотання, документи, заяви в електронному вигляді. У відповідності до ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Відповідно до приписів ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа використовується електронний підпис, а створення електронного документа завершується накладанням електронного підпису.
Стаття перша Закону України «Про електронні довірчі послуги» визначає, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Таким чином, електронний документ, поданий без накладення електронного цифрового підпису, позбавляє можливості ідентифікувати його адресата.
Це слідує із роздруківки електронних повідомлень, отриманих судом. Так, у вкладенні повідомлень міститься лише один файл формату (3,2 МБ). Водночас, в нього відсутній файл цифрового підпису.
Таким чином, ідентифікувати особу, що подала клопотання неможливо, оскільки підпис - реквізит документа, який надає йому юридичну силу і свідчить про відповідність його змісту волевиявленню цієї особи, відсутній.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні підстави для повернення клопотання.
Керуючись ст.ст. 2, 7,174 КПК України, Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», суд, -
Суд роз`яснює, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.
Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Слідчий суддя: ОСОБА_1