Справа № 627/214/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.09.2022смт Краснокутськ

Краснокутський районний суд Харківської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
потерпілого - ОСОБА_7 ,
представника потерпілого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Краснокутськ Харківської області кримінальне провадження за №0000072 від 01.03.2020 року відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мурафа, Краснокутського району, Харківської області, громадянина України, маючого середньо спеціальну освіту, працюючого на посаді різноробочого КНП «Харківської обласної ради» Обласний туберкульозний санаторій «Володимирівський», на утриманні дітей не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 289, ч.3 ст.15, ч.2 ст.289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Краснокутського районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 01.03.2020 року відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 289, ч.3 ст.15, ч.2 ст.289 КК України.
05.08.2022 до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про проведення додаткової дактилоскопічної експертизи, на вирішення якої прохала поставити питання: 1) Чи є на наданих на дослідження об`єктах сліди, а саме: 31х14 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38x48), 18x36 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки 80x38), 14x40 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38x46),17x50мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38x73),18x44 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки 73x38),16x37 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38х61) та 16х34 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38x61) сліди рук, якщо так, то чи придатні вони для ідентифікації особи. Два сліди ділянок долоней рук розмірами 36x100 мм (відкопійований на відрізок липкої стрічки розміром 38x100), які для ідентифікації особи придатні?; 2) Якщо є, якою рукою і якими пальцями руки залишені сліди? 3) Які особливості мають руки людини, що залишила сліди? 4) Якими ділянками поверхні долоні залишено сліди? 5) У результаті якої дії залишено сліди (захват, торкання і т.д.) якщо маються сліди? 6) Чи залишені сліди рук ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 ?
Дане клопотання подане з метою повного та об`єктивного розгляду справи, оскільки з постановою слідчого про призначення судової дактилоскопічної експетизи захисник та обвинувачений дізналися при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження по закінченню проведення досудового слідства, а тому не могли поставити свої питання на вирішення експертизи.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник клопотання про призначення по вказаному кримінальному провадженню додаткової дактилоскопічної експертизи підтримала, прохали його задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про проведення додаткової дактилоскопічної експертизи, мотивуючи тим, що на даний час триває лише допит потерпілих та докази по справі, в тому числі дактилоскопічна експертиза, ще не досліджувалися, а тому заявлене клопотання на даній стадії кримінального провадження є передчасним, в зв`язку з чим прохав відмовити в його задоволенні.

Інші участини судового провадження в судовому засіданні також заперечували проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого про призначення додаткової дактилоскопічної експертизи, зазначаючи що заявлення даного клопотання є передчасним.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до таких висновків.
Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова оцінка.
Виконання судами цих завдань вимагає, щоб постановлені судові рішення були законними й обґрунтованими, а це в свою чергу обумовлено правильним застосуванням норм матеріального і процесуального закону.
Для постановлення законного судового рішення необхідно, щоб зібрані в ході досудового і судового слідства докази були оцінені в сукупності, із точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.
У ст.84 КПК України визначено поняття доказів у кримінальному провадженні, є фактичні дані, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів. Висновок експерта є найбільш кваліфікованою формою використання наукових, технічних та спеціальних знань у кримінальному судочинстві, який сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справ, постановленню законних і обґрунтованих судових рішень.

Однією із засад кримінального провадження, закріпленою у п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України, є змагальність сторін та свобода в поданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень частин 1-3 ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, встановленими цим Кодексом, і вони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав. Натомість суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до вимог ст. 1 Закону України від 25 лютого 1994 року № 4038-XII «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до п.1.2.10. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

У постанові Пленуму № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Верховний Суд України звернув увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків (п. 1) і вказав, що судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше.

За змістом ст. 75 КПК чи ст. 61 ЦПК додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер ( п.10).

Вказані роз`яснення Пленуму є актуальними і при застосуванні положень КПК у редакції 2012 року, про що вказано з постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року по справі №420/1667/18 .

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової дактилоскопічної еспертизи задоволенню не підлягає та на даний час є передчасним, оскільки наразі триває лише стадія допиту потерпілих та дактилоскопічна експертиза судом не досліджувалися.

Натомість захисник, в разі неможливості, на його думку, усунення неповноти або неясності висновку експертизи шляхом допиту експерта, після дослідження первинної дактилоскопічної еспертизи, має право повторного звернення до суду з клопотанням про призначення додаткової дактилоскопічної експертизи.

Керуючись ст.242 КПК України, постановою Пленуму № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» , суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової дактилоскопічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1