ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 27 жовтня 2021 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

з участю серетаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001794 від 13.10.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді звернувся старший слідчий СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0001794 від 13.10.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0001794 від 13.10.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що 13.10.2021 року близько 04 год. 20 хв. невідома особа здійснила підпал транспортного засобу марки «BMW X6», д.н.з НОМЕР_1 , червоного кольору, належного ОСОБА_4 , який знаходився за адресою: АДРЕСА_1 .

Проведеним досудовим розслідуванням та оперативними заходами встановлено, що до вчинення вказаного вище злочину може бути причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 та котрий раніше уже притягувався до кримінальної відповідальності.

При проведенні досудового розслідування, допитаний в якості потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомив, що у власності він має транспортний засіб марки «BMW X6», д.н.з НОМЕР_1 , червоного кольору, який завжди залишає на парковці поруч з будинком де він проживає.

В ході досудового розслідування, на виконання доручення слідчого, до СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшов рапорт старшого у/о ВКП Фастівського РУП, про те, що до вчинення вказаного злочину може бути причетним ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_3 .

При проведенні огляду відеозаписів з камер спостереження поблизу місця вчинення злочину виявлено, що з місця вчинення злочину у час вчинення, на велосипеді рухається невстановлена особа, зовні схожа на ОСОБА_6 , одягнена в кросівки марки «Adidas».

25.10.2021 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно видав працівникам поліції належні йому кросівки марки «Adidas», 43 розміру, темносинього кольору з вставками червоного кольору та трьома смужками білого кольору.

Постановою слідчого СВ Фастівського РУП від 26.10.2021 року про визнання речовими доказами, кросівки марки «Adidas» визнано речовими доказами.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Як зазначив слідчий, що вказані речі мають значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні однак, не обгрунтував підстав та не надав доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частина друга ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Аналіз клопотання, з яким звернувся слідчий до слідчого судді дає підстави вважати про недостатність доказів про те, що вказані речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та їх взаємозв`язок з кримінальним провадженням.

Також, до клопотання подаються документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, і які не були додані до клопотання.

При цьому слідчим необґрунтовано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту тимчасово вилученого майна, а також, наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч. 1 ст. 170 КПК України та не надані письмові докази, що обґрунтовують необхідність накладення даного арешту на вказане майно.

Зі змісту абзацу 8 пункту 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139 (зі змінами та доповненнями), до Реєстру вносяться відомості про прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.

Згідно з ч. 1 ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Разом з тим у порушення вказаних вимог Закону, клопотання про арешт майна з яким звернувся слідчий до слідчого судді не погоджено процесуальним керівником, тобто прокурором.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001794 від 13.10.2021 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1