печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТ-ПАВЕТ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/57400/21-к від 29.10.2021 у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021,-

ВСТАНОВИВ:

16.11.2021 до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/57400/21-к від 29.10.2021 у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.10.2021 задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021.

Зазначеною ухвалою накладено арешт, в тому числі, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» (), а саме:

- № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкриті в АТ «Банк Січ» м. Київ (МФО 380816);

- № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365).

Сторона захисту вважає, що арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» накладено необґрунтовано з огляду на наступне.

Як вбачається із клопотання прокурора про накладення арешту та висновків суду, викладених в ухвалі, накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» здійснено з метою збереження речових доказів, що відповідає вимогам ст. 98, оскільки вони є предметом кримінального правопорушення.

Постанова прокурора від 19.10.2021 про визнання грошових коштів, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ», речовими доказами повністю дублює клопотання про накладення арешту та не містить жодного обґрунтування, у зв`язку із чим слідчий суддя зробив помилкові висновки щодо її обґрунтованості та вмотивованості, оскільки при винесенні постанови прокурор не знав і не міг знати про кількість грошових коштів, яка знаходиться на рахунках, а тому не міг визнати грошові кошти речовими доказами.

Відсутність у постанові про визнання майна речовим доказом, як окремого процесуального документа, кількісних та якісних ознак такого майна, безперечно позбавляє слідчого суддю можливості провести аналіз та зробити висновок про наявність чи відсутність підстав для арешту майна саме з метою його збереження як речового доказу.

Також в клопотанні про скасування арешту майна зазначено, що відповідно до виписки банку, станом на день арешту грошових коштів на рахунку ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» знаходилось 114 грн. 15 коп., що виключає будь-яке відношення грошових коштів ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» до кримінального правопорушення, яке розслідується.

Відповідно до витягу з кримінального провадження, жодній особі у кримінальному провадженні про підозру не повідомлено, в тому числі, посадовим особам ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ».

На підтвердження здійснення діяльності товариства до даного клопотання додаються договори поставки пелет, паливних гранул з лушпіння соняшника (біопаливо), специфікації товару, видаткові накладні, товарно-транспорні накладні, розрахункові документи з перевізниками тощо.

ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» має в оренді офісні та складські приміщення для здійснення своєї діяльності.

Товариство не має заборгованості зі сплати податків або інших обов`язкових платежів, постійно та у строки звітує перед податковими органами, про що свідчать додані до клопотання фінансова звітність мікропідприємства та рішення податкового органу про реєстрацію податкових накладних.

Представник володільця майна в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Адвокат ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Представник Офісу Генерального прокурора у судове засідання не з`явився, про час, дату та розгляд клопотання повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, заяву прокурор, приходить до наступного.

Судовим розглядом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, дані про яке внесені до ЄРДР за № 000032 від 12.01.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 29.10.2021 задоволено клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях щодо організованої злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021.

Зазначеною ухвалою накладено арешт, в тому числі, на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» (), а саме:

- № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкриті в АТ «Банк Січ» м. Київ (МФО 380816);

- № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365).

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Протягом досудового розслідування не встановлено, що джерело походження грошових коштів, які перебувають арештованими на розрахунковому рахунку ТОВ ««АЛЬТ-ПАВЕТ» є предметом злочину чи отриманні незаконним шляхом.

Отже, відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на розрахунковий рахунок ТОВ ««АЛЬТ-ПАВЕТ».

Проте, за встановлених обставин слідчий суддя приходить до переконання, що майно, яке належить ТОВ ««АЛЬТ-ПАВЕТ» не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть буди використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна, накладеного на грошові кошти, що належать ТОВ ««АЛЬТ-ПАВЕТ».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЬТ-ПАВЕТ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/57400/21-к від 29.10.2021 у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021 задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від у справі № 757/57400/21-к від 29.10.2021 у кримінальному провадженні № 000032 від 12.01.2021 на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬТ-ПАВЕТ» (), а саме: № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкриті в АТ «Банк Січ» м. Київ (МФО 380816); № НОМЕР_3 , відкритий в ПАТ «КРЕДОБАНК» (МФО 325365).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1