У Х В А Л А
Справа № 185/1526/22

Провадження № 1-кс/185/249/22

10 лютого 2022 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Миколаїв, Миколаївської області, громадянин України, який має не повну середню освіту, не працюючий, не одружений, на утриманні малолітніх дітей не має, не має групи інвалідності, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , -
В С Т А Н О В И В :
Подане на розгляд слідчому судді клопотання вмотивовано тим, що в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000142 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 лютого 2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ст. 263 ч. 1 КК України, тобто у носінні, зберіганні, придбанні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу.

На думку органу досудового розслідування, підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, повністю обґрунтована та підтверджується доказами, зібраними під час досудового розслідування.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний ОСОБА_7 , вчинив тяжкий злочин, окрім цього оцінюючі в сукупності всі встановлені обставини у кримінальному провадженні та наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:переховуватися від органів досудового розслідування та суду;вчинити інше кримінальне правопорушення;незаконно впливати на свідків, обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених на нього обов`язків та належну процесуальну поведінку.
08 лютого 2022 року о 11-35 годині ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
09 лютого 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України.
10 лютого 2022 року о 11-40 годині ОСОБА_5 вручено копію клопотання з додатками про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При розгляді клопотання слідчий та прокурор з приводу підстав зазначених в ст. 177 ч. 1 КПК України підтвердили вищенаведене та наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 оспорюючи обґрунтованість підозри, та свою провину у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Просив прийняти до уваги, що той предмет, носіння та зберігання якого інкриміновано йому був підкинутий йому вранці працівниками поліції.
Його захисник-адвокат ОСОБА_6 висловив узгоджену зі своїм підзахисним позицію. Зазначив про необґрунтованість підозри, вручення її підозрюваному за відсутності захисника, вказав також на необґрунтованість ризиків, а також очевидну невідповідність фактичних обставин, тим, які викладені в повідомленні про підозру, що підтвердив долученими до матеріалів клопотання письмовими поясненнями гр.. ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час розгляду клопотання, зокрема слідчий суддя враховує, що висновком експерта № СЕ-19/104-22/4240-БЛ від 09.02.2022 р., підтверджено, що предмет, вилучений 08.02.2022 р. в ході особистого обшуку в порядку ст. 208 КПК України у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 , є вогнепальною зброєю, а саме обрізом одноствольної мисливської рушниці моделі «ИЖ-18Е», який придатний до стрільби мисливськими патронами, а також, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Також має ураховуватися й позиція Європейського суду з прав людини. Зокрема, варто звернути увагу на «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90 р., відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення .
Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК;виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).
З метою забезпечення права особи на свободу та особисту недоторканність, що гарантується ст. 5 ЄКПЛ, доцільно застосовувати (враховувати) правову позицію ЄСПЛ, яка викладена в рішенні ЄСПЛ «Навальний проти Росії (№ 2)» (Navalnuyy v. Russia №2) , № 43734/14, від 09 квітня 2019 року при оцінці пропорційності інкримінованого особі кримінального правопорушення відносно запобіжного заходу про застосування якого просить сторона обвинувачення.
Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

На переконання слідчого судді, незалежно від подальшої доведеності підозри ОСОБА_5 , досліджені під час розгляду клопотання докази, свідчать про наявність достатніх підстав стверджувати, що ОСОБА_5 може бути причетним до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.
Доводи захисника щодо публікацій у соціальних мережах, слідчий суддя до уваги не бере, оскільки надані скріншоти коментарів до цих публікацій містять оціночні судження не встановлених осіб.
Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктом 1, 3,5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в той самий час з`ясовуючи питання про міцність соціальних зв`язків слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде офіційно не працює, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, не є особою похилого віку, інвалідності не має, тяжкими або хронічними захворюваннями, проживає за місцем реєстрації понад 20 років, за місцем проживання характеризується позитивно.
Під час визначення підстав для застосування конкретного виду запобіжних заходів також слід ураховувати правило, що закріплено ч. 3 ст. 176 КПК України, - слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам.

Отже, ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.

При цьому слідчий суддя вважає, що таке обмеження права ОСОБА_5 на свободу не суперечить положенням ст. 5 ЄКПЛ, оскільки існують ознаки суспільного інтересу, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- заборонити покидати квартиру АДРЕСА_3 , в якій він мешкає, цілодобово;

- не відлучатися із м. Павлограда Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками в цьому кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- докласти зусиль до пошуку роботи.
В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Строк дії ухвали до 08 квітня 2022 року.
Підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно в залі суду.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту, покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа.
Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1