ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/821/8/22 Справа № 711/1312/21 Категорія: ч. 2 ст. 307 КК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засіданняОСОБА_5
за участі:
прокурора захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси, кримінальне провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_8 на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.12.2021 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час та задоволено клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовжено відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07 лютого 2022 року включно, -

в с т а н о в и л а :
До Придніпровського районного суду міста Черкаси із Черкаської місцевої прокуратури надійшло кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000093 від 11.07.2020 року відносно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Під час судового засідання прокурор заявив клопотання, щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_8 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів. Клопотання мотивував тим, що ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України наразі продовжують існувати, а тому в разі зміни запобіжного заходу на більш м`який, можна спрогнозувати неправомірну поведінку обвинуваченого.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 , щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою, зазначив, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПКП України перестали існувати. Крім того при вирішенні клопотання просив врахувати той факт, що обвинувачений має міцні соціальні зв`язки та постійне місце проживання, а тому просив суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт по місцю проживання батьків обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_8 , щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив, підтримав думку захисника та просив суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, а саме домашній арешт в нічний час.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.12.2021 року, в задоволенні клопотання ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час відмовлено, та продовжено відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07 лютого 2022 року включно.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції обвинувачений ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу в якій просить:

Ухвалу судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.12.2021 року, якою було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким обрати відносно ОСОБА_8 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт в нічний період доби.

Вважає, що вказана ухвала є незаконною та підлягає скасуванню у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

Вказує, що суд першої інстанції не врахував всі обставини справи, та те, що прокурором не доведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Додає, що відсутні будь які докази того, що він переховувався від органів досудового розслідування та суду, а також знищував чи спотворював речі чи документи, які мають значення для слідства.

Заслухавши доповідь судді, пояснення обвинуваченого ОСОБА_8 та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали кримінального провадження і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Також вищевказаною статтею передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, у відповідності до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим, кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Колегією суддів встановлено, що до Придніпровського районного суду міста Черкаси із Черкаської місцевої прокуратури надійшло кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000093 від 11.07.2020 року відносно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Під час судового засідання прокурор заявив клопотання, щодо продовження обвинуваченому ОСОБА_8 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів. Клопотання мотивував тим, що ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України наразі продовжують існувати, а тому в разі зміни запобіжного заходу на більш м`який, можна спрогнозувати неправомірну поведінку обвинуваченого.

В судовому засіданні суду першої інстанції 09.12.2021 року прокурор ОСОБА_6 підтримав подане клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання вартою стосовно ОСОБА_8 .

Клопотання обгрунтовано тим, що на даний час ризики, передбачені ст.177 КПК України не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, у зв`язку з чим їх належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

На думку прокурора, на існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, вказує те, що ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК України, а також вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються.

За змістом ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики ЄСПЛ, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Колегією суддів встановлено, що обвинувачений ОСОБА_8 обґрунтовано обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 307 та ч. 2 ст. 309 КК України.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно вказав, що ризики, які слугували підставою для продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 не відпали, а можливість застосування альтернативних запобіжних заходів обвинуваченому, не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченого, оскільки останній обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а тому дійсно існує як ризик переховування від суду з метою уникнення покарання.

Крім того, колегією суддів встановлено, що обвинувачений ОСОБА_8 будучи особою, яка вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ст. 309 та ст.. 307 КК України, в період умовно - дострокового звільнення, маючи умисел незаконне придбання з метою збуту наркотичного засобу «метадон», усвідомлюю суспільну небезпеку свого діяння та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, незаконно придбав поліетиленові пакети із наркотичні засобом «метадон», тобто вчинив аналогічне кримінальне правопорушення.

Враховуючи характер пред`явленого обвинувачення, особу обвинуваченого, колегія суддів вважає, що є достатньо підстав для продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною 1 ст. 177 КПК України.

Будь-яких обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та не доведено обвинуваченим та його захисником.

Доводи апелянта про процесуальні порушення під час розгляду клопотання прокурора, є необґрунтованими, оскільки при розгляді даного клопотання суд керувався положеннями ст.. 331 КПК України, щодо обрання запобіжного заходу під час судового розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали клопотання, з урахуванням вимог ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. ст.177, 178, 183 КПК України, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, та скасуванню не підлягає.

Враховуючи указане вище та керуючись ст. ст.177, 178, 183, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.12.2021 року, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 залишити без змін, а апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя

Судді -