Справа № 180/620/20
У Х В А Л А

08 листопада 2021 р. Маргагнецький міський суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого: судді ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора: ОСОБА_3 ,
захисника: адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Марганець, в режимі відеоконференції, кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.І ст.263 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Марганецьким міським судом Дніпропетровської області здійснюється розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч.2 ст.307, ч.І ст.263 КК України.
Захисником, адвокатом ОСОБА_4 подано клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді застави, застосованого ухвалою Марганецького міського суду від 02.03.2020 року, яке обґрунтовує тим, що подальше застосування відносно її підзахисного запобіжного захожу у вигляді застави суперечить ч.1 ст.177 КПК України, оскільки внесена заставодавцем застава в дохід держави не зверталася і на даний час підстав для такого звернення немає. Цивільного позову до обвинуваченого у справі №180/620/20 не заявлено. Потерпілі відсутні.
Прокурор жодного разу не клопотав перед судом про продовження дії покладених на ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, як і про зміну запобіжного заходу на більш тяжкий. ОСОБА_5 постійно з`являється до суду за викликом останнього у визначені судом дату і час. Бере участь в засіданнях, якщо вони відбуваються. Неодноразово судові засідання по справі №180/620/20 відкладались з причин, що не залежали від ОСОБА_5 .. З огляду на вказане вважає, що в подальшому існуванні запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 немає потреби, у зв`язку із чим він може бути скасований.
В судовому засіданні захисник та обвинувачений підтримали клопотання.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання захисника, оскільки на даний час розгляд кримінального провадження триває, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.. 177 КПК України.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши клопотання, суд прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Судом встановлено, що під час досудового розслідування кримінального провадження №0000116 від 02.03.2020 ухвалою слідчого судді Марганецького міського суду Дніпропетровської області від 06.04.2020 по справі №180/336/20 до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 29.05.2020 включно з можливістю внести заставу у розмірі 157 650,00 грн. Згідно квитанції №0.0..1 від 21.04.2020 ОСОБА_4 за ОСОБА_5 внесено заставу у розмірі 157 650,00 грн. в АТ КБ «Приватбанк» на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Дніпропетровській області. Цього ж дня ОСОБА_5 звільнено з-під варти з приміщення ДУ «Дніпропетровська установа відбування покарань (№4)».
Згідно вимог ст.182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України строку дії застави як запобіжного заходу не передбачено.
Згідно ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Згідно ч.ч. 6, 8 ст. 182 КПК України з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 30.12.2016 № 9-3167/0/4-16 звертав увагу суддів, зокрема, на необмежений строк застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, таких як застава, особиста порука. За ч. 6 ст. 194 КПК України, обов`язки передбачені частиною 5 цієї статті можуть бути покладені судом на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.
У той же час, не продовження обов`язків не тягне за собою припинення чи скасування запобіжного заходу у вигляді застави.
Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого, запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак, існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.
Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, судді слід мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також, практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.
Суд констатує, що належне виконання ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків, також відсутність потерпілих та цивільного позову, само по собі не може бути підставою для зміни чи скасування запобіжного заходу. При цьому, сумлінне виконання обвинуваченим таких обов`язків жодним чином не свідчить про те, що ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, перестали існувати, а свідчить саме про те, що обраний запобіжний захід достатньо забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Станом на даний час триває судовий розгляд даного кримінального провадження, при цьому, обставини по справі не змінилися, ризики, зазначені у вищевказаній ухвалі суду не зменшилися, захисником у клопотанні не доведено обґрунтованих підстав для скасування запобіжного заходу, тому підстави для скасування застосованого запобіжного заходу відсутні.
Керуючись ст.ст. 182, 331 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу у вигляді застави - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1