Номер провадження 1-кп/201/149/2022
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2022 року м. Дніпро

вул. Паторжинського, 18а

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

особи, яка звернулася до суду із заявою ОСОБА_6 ,

розглянувши заяву ОСОБА_6 про визнання її потерпілою та процесуальним правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 , поданої під час судового розгляду кримінального провадження, внесеного 14 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 30002498 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Карши Республіки Узбекистан, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 14 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 30002498 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

21 січня 2022 року до канцелярії Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_6 про визнання її потерпілим у судовій справі № 2014/13528/19 та правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 .

Свою заяву ОСОБА_6 мотивувала тим, що потерпілою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 було визнано її матір ОСОБА_7 .

Однак, ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 померла, у зв`язку з чим, ОСОБА_6 вважає за необхідне, на підставі ч. 6 ст. 55 КПК України, ст. 55 ЦПК України, визнати її потерпілою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 та правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 .

До своєї заяви ОСОБА_6 додала копію паспорту на ім`я ОСОБА_6 , копію свідоцтва про народження ОСОБА_8 , в якому матір`ю останньої зазначена ОСОБА_7 , копію свідоцтва про шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , яка при реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_10 , копію свідоцтва про смерть ОСОБА_7 .

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримала свою заяву, просила її задовольнити, визнати її потерпілою по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 , а також правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 .

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав заяву ОСОБА_6 , вважав за необхідне її задовольнити та визнати ОСОБА_6 потерпілою по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 , а також правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 .

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви ОСОБА_6 , подав письмові заперечення на заяву останньої. В своїх запереченнях захисник ОСОБА_4 зазначив, що відповідно до ст. 55 КПК України потерпілим може бути лише та особа, яка є заявником у кримінальному провадженні; яка не є заявником у кримінальному провадженні, але якій заподіяно шкоду і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого. Аналізуючи матеріали кримінального провадження, фізичну, моральну та майнову шкоду було завдано саме ОСОБА_7 , а не ОСОБА_6 . Також захисник зазначив, що до заяви ОСОБА_6 не додано жодного доказу наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява про залучення до кримінального провадження як потерпілого подана особою, якій завдано шкоди. Крім того, захисник ОСОБА_4 у своїх запереченнях зазначає про те, що до своєї заяви ОСОБА_6 не додає жодних доказів, які б свідчили про те, що потерпіла ОСОБА_7 померла внаслідок дій обвинуваченого ОСОБА_5 .

Також захисник ОСОБА_4 вказує на те, що відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» процесуальне правонаступництво за вимогою про відшкодування моральної шкоди не допускається.

У зв`язку з чим вважав за необхідне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши заяву та обґрунтування ОСОБА_6 , суд прийшов до наступних висновків.

Згідно із ч. 5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства

Відповідно до матеріалів кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, потерпілою у даному кримінальному провадженні є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки їй, 13.10.2019 року внаслідок ДТП були спричинено середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Згідно із свідоцтвом про смерть № 032273 від 22.11.2021 року, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Відповідно до вимог статті 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства.

За наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Враховуючи те, що потерпілою по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України було визнано ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не внаслідок кримінального правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_5 , а ОСОБА_6 у своїй заяві не зазначає про те, що їй кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_6 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, внесеному 14 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 30002498 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Вирішуючи питання про визнання ОСОБА_6 процесуальним правонаступником померлої потерпілої ОСОБА_7 суд приходить до наступних висновків.

15 січня 2020 року потерпіла ОСОБА_7 звернулася до суду з цивільним позовом до ОСОБА_5 та ПАТ «Страхова Група «ТАС».

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Як вбачається з ч. 1 ст. 66 Закону «Про нотаріат» встановлено, що на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом або в сільських населених пунктах посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини, видається свідоцтво про право на спадщину.
Таким чином, керуючись нормами процесуального законодавства України, суд приходить до висновку, що вирішення питання про правонаступництво можливо шляхом подання заяви до суду про залучення до участі (як цивільного позивача) у справі в порядку правонаступництва після смерті потерпілої з долученням до матеріалів справи копії свідоцтва про смерть та копії свідоцтва про право на спадщину.
Враховуючи те, що ОСОБА_6 не було додано до своєї заяви копії свідоцтва про право на спадщину, суд не може дійти остаточного висновку про те, що ОСОБА_6 є єдиною спадкоємицею померлої ОСОБА_7 та на даний час може бути її правонаступником.
Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.
З огляду на те, що потерпіла ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Соборним відділом ДРАЦС у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зроблено відповідний актовий запис № 2658 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 , та враховуючи, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд вважає за можливе зупинити провадження за цивільним позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_5 та ПАТ «Страхова Група «ТАС» до встановлення правонаступника після смерті ОСОБА_7 .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 55, 369-372 КПК України, ст. ст. 1218, 1268 ЦК України, ст. 251 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_6 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, внесеному 14 жовтня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 30002498 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України відмовити.

Провадження за цивільним позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_5 та ПАТ «Страхова Група «ТАС» на підставі п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України - зупинити.

Ухвала суду в частині зупинення провадження за цивільним позовом може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 17 годині 50 хвилин 22 лютого 2022 року.

Суддя ОСОБА_1