Справа № 626/3302/21
Провадження № 1-кп/626/246/2021
УХВАЛА

19.11.2021 року м.Красноград

Красноградський районний суд Харківської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду , матеріали кримінального провадження № 626/3302/21, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження стосовно ОСОБА_4 , яке було внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань 17.08.2021 року за № 00402, разом з обвинувальним актом надійшло до Красноградського районного суду Харківської області 18.11.2021 року з Красноградської окружної прокуратури.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 застосовано у вигляді тримання під вартою.Ухвалою Красноградського районного суду Харківської області від 18.11.2021 року вищезазначене кримінальне провадження було призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

У підготовчому судовому засіданні прокурор подав клопотання про обрання щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Захисник та обвинувачений проти цього заперечували, посилаючись на необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Суд, дослідивши наявні матеріали, заслухавши думку осіб, які беруть участь у підготовчому судовому засіданні, щодо клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановленим в ході досудового слідства.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Згідно ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Згідно п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" № 3561/06 від 13.11.2007 р. Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності ст. 5, 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення ні в момент арешту, ні під час перебування заявника від вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явленні обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".(рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182 таМюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п.55, Series A, № 300-A).

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування ("Бекчиєв проти Молдови" §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти ("Ідалов проти Росії", "Гарицьки проти Польщі", "Храїді проти Німеччини", "Ілійков проти Болгарії"), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин ("Сельчук проти Туреччини", "Мацнеттер проти Австрії").

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до особливо тяжких злочинів, строк покарання за санкцією якого передбачає позбавлення волі строком до 15 років.

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може: переховуватися від суду, оскільки обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого злочину об`єктивно свідчить про наявність ризику того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до таких дій; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності обставини, які визначені ст.178 КПК України, судом враховується: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, передбаченого ч.1ст.115КК України, який є особливо тяжким злочином; 2) тяжкості покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, оскільки санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_4 , тому з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, суд приходить до висновку про необхідність обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановлено, що ухвалою Красноградського районного суду Харківської області від 21.10.2021 року продовжено ОСОБА_4 строк тримання під вартою в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" до 27 листопада 2021 року включно, без визначення розміру застави.

Судом не встановлено, а стороною захисту в судовому засіданні не доведено, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Суд вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконного впливу на свідків, свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин суд вважає, що інший більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень, впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні та переховування від суду.

Суд вважає, що наведені прокурором у підготовчому судовому засіданні підстави обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані.

За таких обставин клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, в зв"язку з чим, суд вважає необхідним обрати обвинуваченому запобіжний захід - тримання під вартою на 60 днів, до 16 січня 2022 року, задовольнивши клопотання прокурора.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому за ч.1 ст.115 КК України на строк, що не перевищує 60 днів, а саме до 16 січня 2022 року включно в Державній установі "Харківський слідчий ізолятор".

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що перебувають під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя