печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для забезпечення видачі ОСОБА_6 (екстрадиційний арешт),
ВСТАНОВИВ:
Прокурор відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі вказаним клопотанням.

Клопотання обґрунтовано тим, що співробітниками прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 10.08.2021 о 12 годині 55 хвилин затримано громадянина Російської Федерації ОСОБА_6 , який розшукується на міжнародному рівні компетентними органами Російської Федерації для притягнення до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, передбачених ч. 4 ст. 159 (шахрайство) та ч. 3 ст. 30, ч. 4 ст. 159 (замах на шахрайство) КК Російської Федерації.

Особу затриманого встановлено на підставі паспорта громадянина Російської Федерації для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_6 ( ОСОБА_8 ) ІНФОРМАЦІЯ_3 , номер паспорта НОМЕР_1 , виданий 06.12.2016.

Підставою для затримання ОСОБА_6 та застосування у подальшому стосовно нього тимчасового арешту є документи, що містять дані про вчинення особою злочину на території Російської Федерації та обрання Хорошевським районним судом м. Москви щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурори у судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити.
Захисник підозрюваного та підозрюваний у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечили, просили відмовити у задоволенні клопотання.
Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить наступних висновків.
Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.28 Конституції України ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Разом з тим, відповідно до ст.3 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або покаранню.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Загальною декларацією прав людини (статті 3, 9) та Конвенцією про захист прав і основоположних свобод людини, яка, відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 Конституції України, ратифікованою Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України (стаття 5), визначено, що кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість і ніхто не може зазнавати безпідставного арешту, затримання або вигнання.

Конституція України визначає право кожної людини на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Згідно ст.584 КПК України слідчий суддя, перевіривши запит про видачу та наявні матеріали екстрадіційної перевірки, в разі відповідності поданого клопотання викладеним вимогам, постановляє рішення про екстрадиційний арешт. При цьому відповідно до ч.ч.10, 11 ст.584 КПК України екстрадиційний арешт застосовується до вирішення питання про видачу особи (екстрадицію) та її фактичної передачі, але не може тривати більше дванадцяти місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 584 КПК України після надходження запиту компетентного органу іноземної держави про видачу особи за дорученням або зверненням центрального органу України прокурор звертається з клопотанням про її екстрадиційний арешт до слідчого судді за місцем тримання особи під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 585 КПК України за наявності обставин, які гарантують запобігання втечі особи та забезпечення у подальшому її видачі, слідчий суддя може обрати щодо такої особи запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою (екстрадиційним арештом).

Відповідно до п.5 ч.7 ст. 584 КПК України під час розгляду клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу про відмову у застосуванні екстрадиційного арешту, якщо для його обрання немає підстав.

При цьому відповідно до ч.8 ст.584 КПК України, слідчий суддя при розгляді клопотання не досліджує питання про винуватість та не перевіряє законність процесуальних рішень, прийнятих компетентними органами іноземної держави у справі стосовно особи, щодо якої надійшов запит про видачу.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання протягом тривалого часу на території України, міцні соціальні зв`язки, наявність сім`ї, належну процесуальну поведінку, незадовільний стан здоров`я, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для забезпечення видачі особи (екстрадиційний арешт).

Задоволення клопотання та застосування екстрадиційного арешту ймовірно потягли б можливе неналежне медичне лікування ОСОБА_6 , який, безумовно, того потребує.

Слідчий суддя враховує і ту обставину, що після розгляду клопотання вказана особа була госпіталізована до медичного закладу за попереднім діагнозом серцевого нападу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 107, 176, 177, 178, 179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534, 584 Кримінального процесуального кодексу України

УХВАЛИВ:
У задволенні клопотання - відмовити.
У застосуванні екстрадиційного арешту, оскільки для його обрання немає підстав, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1