Справа № 750/8347/21
Провадження № 1-кс/750/3540/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 листопада 2021 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , розглянувши в ході підготовки до розгляду клопотання ОСОБА_2 про вирішення питання зняття арешту, -

в с т а н о в и в:

04.11.2021 до канцелярії суду, надійшло клопотання ОСОБА_2 в якому вона просить вирішити питання про зняття арешту з її особистих речей: а саме мобільного телефону SonyXperia та Lenovo S60, які були вилучені в неї за протоколом обшуку від 09.07.2021 в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 05.05.2021 в зв`язку з необхідністю використання сервісів «Дія», «Приват-24», електронної пошти та інших а також оформлення медичної декларації у сімейного лікаря та отримання необхідних довідок.
Вивчивши клопотання про вирішення питання про зняття арешту, приходжу до наступного висновку.
Так, відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частиною 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Так, статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Проте, звертаючись до слідчого судді з клопотанням про вирішення питання зняття арешту, ОСОБА_2 не посилається на жодну статтю КПК України та не долучає до клопотання жодного додатку в звязку з чим, не можливо зрозуміти чи накладався на дане майно арешт, та в якому порядку його необхідно розглядати ст. 174, КПК України, як скасування арешту з майна, чи ст. 303 КПК України, як скаргу на повернення тимчасово вилученого майна, якщо на майно не накладено арешт.
Враховуючи наведене вище, вимоги ОСОБА_2 яка подала дане клопотання, виходять за межі повноважень слідчого судді відповідно до діючих норм КПК України.
Виходячи з наведеного, подане клопотання не підлягає розгляду саме в цьому суді, котрий не наділений правом самостійно визначити його вид та обрати вид процесу, у зв`язку з чим, його належить повернути особі, яка його подали.
Зазначена ухвала не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала клопотання, в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 9 ч.6, 174, 303 КПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_2 про вирішення питання зняття арешту повернути особі яка його подала для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1