Дата документу 25.01.2022 Справа № 554/603/22
Провадження № 1-кс/554/1513/2022
УХВАЛА
Іменем України

25 січня 2022 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання прокурора Полтавської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000024 від 13.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

До слідчого судді надійшло клопотання прокурора про арешт майна, у якому прохала накласти арешт на вилучений в ході огляду від 21.01.2022 р. мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , без видимих зовнішніх пошкоджень, з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, та користування. Після проведення всіх необхідних слідчих дій мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 передати власнику ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 на відповідальне зберігання.

В судове засідання прокурор не з`явилась, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи положення ст. 172 КПК України, слідчий суддя проводить судовий розгляд даного клопотання у відсутність учасників процесу.

Відповідно ч. 4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Встановлено, що у провадженні СД Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області знаходяться матеріли досудового розслідування, відомості про яке внесені 13.01.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

24.12.2021 року близько о 22:00 год., невідома особа, перебуваючи в закладі «Той самий барашек», що за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 29/15, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , чим завдала ОСОБА_4 матеріального збитку, розмір якого встановлюється..

21.01.2022 року під час проведення огляду ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , без видимих зовнішніх пошкоджень. Мобільний телефон перебуває у чохлі по типу «бампер» з малюнком «Міккі-мауса».Даний мобільний телефон було оглянуто, вилучено та поміщено в поліетиленовий пакет, перев`язані ниткою білого кольору, опечатані біркою з відповідними написами та підписами понятих та дізнавача.

Проведеним досудовим розслідуванням установлено, що вилучений під час огляду мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 має значення речових доказів, тобто є матеріальним об`єктом, який може бути використаний як доказ факту та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Суд бере до уваги те, що існує наявність розумних підозр вважати, що вилучені матеріальні об`єкти є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні, оскільки вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, оскільки могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть слугувати доказом обставини, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено необхідність накладення арешту на вилучене під час огляду майно.

Слідчий суддя вважає, що при вирішенні питання про накладення арешту на вказане майно суспільний інтерес переважає приватні інтереси власника майна. Вказане втручання у приватне життя даної особи здійснюється на підставі кримінального процесуального кодексу та переслідує легітимну мету.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду від 21.01.2022 р. мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , без видимих зовнішніх пошкоджень, з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, та користування.
Після проведення всіх необхідних слідчих дій мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A30s» в корпусі зеленого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 передати власнику ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 на відповідальне зберігання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Власник майна, котрий був відсутній у судовому засіданні має право подати клопотання про скасування арешту майна до суду першої інстанції протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання ухвали.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_1