УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 лютого 2022 року
м. Київ
справа № 234/8813/21
провадження № 51-749ск22

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Донецького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року про повернення апеляційної скарги,
встановив:
Як слідує зі змісту оскаржуваного судового рішення, ухвалою слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 жовтня 2021 року

у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ТУ ДБР, розташованого у м. Краматорську, щодо невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовлено.
Ухвалою Донецького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 жовтня 2021 року, апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.
У касаційній скарзі ОСОБА_4 просить скасувати ухвалу апеляційного суду і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції, оскільки вважає, що судом безпідставно відмовлено в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.
Перевіривши доводи касаційної скарги, вивчивши копію оскаржуваного судового рішення та інші додані документи, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 слід відмовити з огляду на таке.
Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданого до неї судового рішення та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Відповідно до ч. 3 вказаної статті, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 КПК України, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
За правовою позицією об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеною в постанові від 27 травня 2019 року (справа

№ 461/1434/18), строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді обчислюється з дня її оголошення.
У випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
З системного аналізу кримінального процесуального закону слідує, що під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Згідно ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку апеляційного оскарження і якщо особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Як убачається з оскаржуваної ухвали, у судовому засіданні 26 жовтня 2021 року під час проголошення резолютивної частини ухвали слідчого судді ОСОБА_4 була присутня в режимі відеоконференції, тобто її достовірно було відомо про ухвалене слідчим суддею рішення та порядок його оскарження.
З огляду на викладене, перебіг строку на апеляційне оскарження починається з моменту проголошення резолютивної частини ухвали слідчого судді, та останнім днем цього строку, з урахуванням приписів статей 116, 395 КПК України було

01 листопада 2021 року, про що вірно зазначено апеляційним судом.
Однак, як встановив суду апеляційної інстанції вперше ОСОБА_4 звернулась із апеляційною скаргою на вказану ухвалу слідчого судді 05 листопада 2021 року, тобто

з пропуском п`ятиденного строку на оскарження судового рішення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, при цьому клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження перед судом не порушувала, у зв`язку з чим ухвалою Донецького апеляційного суду від 08 листопада 2021 року апеляційну скаргу їй було повернуто.
Повторно, заявник звернулась з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді

15 листопада 2021 року, до якої долучила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження просила апеляційний суд врахувати її незадовільний стан здоров`я та похилий вік.
Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів дійшла висновку, що ОСОБА_4 пропустила строк на апеляційне оскарження без поважних причин, оскільки не надала жодних підтверджуючих документів про її незадовільний стан здоров`я, а похилий вік, сам по собі не може бути визнаний обґрунтованою підставою доля поновлення вказаного строку.
Суд звертає увагу, що у рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).
Враховуючи наведене, колегія суддів Верховного Суду приходить до висновку, що з урахуванням встановлених обставин, апеляційний суд правильно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження, оскільки наведені причини пропуску строку на апеляційне оскарження, не свідчать про наявність об`єктивних перепон для своєчасного оскарження ухвали слідчого судді, а відповідно не є поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження.
При цьому, колегія суддів касаційного суду враховує, що за змістом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, яке додано до касаційної скарги, ОСОБА_4 не просила поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з інших причин, а ніж вказано судом апеляційної інстанції. Зокрема, клопотання не містить посилання на отримання повного тексту вказаної ухвали слідчого судді поза межами строку на її оскарження, та обґрунтування пропуску строку неповідомленістю про мотиви постановленого слідчим суддею рішення.
З урахуванням викладеного, апеляційний розгляд проведений з дотриманням вимог кримінального процесуального закону. Усі наведені доводи щодо причин пропуску строку належним чином перевірені, на них надані змістовні відповіді. Ухвала апеляційного суду відповідає вимогам ст. 419 КПК України.
Таким чином, з касаційної скарги, наданого до неї судового рішення та інших документів колегія суддів вбачає, що підстав для її задоволення немає і вважає, що у відкритті провадження слід відмовити.
Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України, Суд
постановив:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Донецького апеляційного суду від 16 листопада 2021 року про повернення апеляційної скарги.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3