УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2021 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира
в складі:
головуючого-судді ОСОБА_1
секретаря судового
засідання ОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції з ДУ "Львівська установа виконання покарань (№19)" кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за ст. 185 ч.3 КК України, -
з участю:
прокурора ОСОБА_5
обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4
захисника ОСОБА_6
в с т а н о в и в:
Прокурор заявила клопотання про продовження дії строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 обґрунтування зазначила, що підставою для продовження зазначеного запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Зазначила, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинувачених у ході судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_8 просить змінити запобіжний захід на домашній арешт або зменшити розмір застави.

Захисник ОСОБА_6 заперечила щодо клопотання прокурора, оскільки ризики прокурором не доведено. Заявила клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, як альтернативу триманню під вартою просить визначити співмірний із заподіяною шкодою та матеріальним станом обвинуваченого розмір застави.

Заслухавши учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань, до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно ч.3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
У справі "Волосюк проти України" (рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини наголосив, «національні судові органи мають дослідити всі факти на користь і проти існування реального суспільного інтересу, який, за належного врахування принципу забезпечення презумпції невинуватості, що виправдовує відхід від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи. Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні заарештованою особою відповідного злочину є обов`язковою і неодмінною умовою законності подовження строку тримання під вартою. При цьому слід також виходити із правової позиції Європейського суду з прав людини, а саме того, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи вчинення іншого злочину.
Таким чином, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.
Надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушешння, суд бере до уваги, що і на сьогоднішній день продовжує існування певна ймовірність того, що обвинувачений з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення може вдатися до відповідних дій.
Знову ж таки судом враховується й наявність не погашених судимостей у обвинуваченого.
При цьому, на думку суду, наявність у обвинуваченого міцних сімейних зв`язків, постійного місця проживання тощо, неможливо на даний час віднести до тих стримуючих чинників, які б були у повному обсязі здатні мінімізувати ймовірність вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання.
Таким чином, за результатами встановлених в судовому засіданні обставин, з урахуванням доводів сторін кримінального провадження, суд дійшов до переконання про доведеність чинників, як передбачені ч.1 ст. 194 КПК України і є достатніми для прийняття судом рішення про подальше застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
З огляду на наведене, враховуючи також обставини справи та обстановку за якою обвинуваченому інкримінується вчинення кримінального правопорушення, суд вважає доцільним продовження тримання обвинуваченого під вартою, оскільки підстав для зміни виду запобіжного заходу не вбачається.

Відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 06.08.2021 обвинуваченому ОСОБА_3 визначено заставу в розмірі 150000 грн.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається також з урахуванням розміру заподіяної шкоди.

Згідно обвинувального акту розмір заподіяної шкоди зі інкримінуєме кримінальне правопорушення обвинуваченому становить 58.000 грн.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру застави до 100000 грн., що у свою чергу достатньою мірою буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та гарантувати вішкодування шкоди.

Керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:
Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк 60 днів - по 25.01.2022 року(включно)

У задоволенні клопотань сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Зменшити розмір застави до 100000 (ста тисяч) грн., яку має право внести обвинувачений або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_3 з-під варти.

Застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді застави вважати з моменту його звільнення з-під варти.

У разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_3 покласти наступні обов`язки:
- прибувати за викликом до суду у визначений час за кожною вимогою;
- не відлучатися з м. Житомира без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну місця свого проживання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Суддя ОСОБА_1