У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0002508 від 10 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

11.09.2021 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 10.09.2021 року приблизно о 09:00 год. ОСОБА_8 , перебуваючи в автобусі, що рухався по маршруту №69, а саме по вулиці Вадима Гетьмана, 26 в м. Києві, разом із раніше знайомим йому ОСОБА_5 помітив раніше йому невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 , який при посадці до вказаного автобусу поклав до правої кишені своїх брюк належний йому мобільний телефон «Xiomi redmi Note 10 Pro», сірого кольору імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , вартістю 8298 гривень, в чохлі чорного кольору, вартістю 150 гривень, з сім-карткою стільникового оператора зв`язку «Лайф», вартістю 20 грн., абонентський номер: НОМЕР_3 , на мобільному рахунку котрої грошові кошти були відсутні, та з сім-карткою стільникового оператора зв`язку «МТС», вартістю 2 грн., абонентський номер: НОМЕР_4 , на рахунку котрої грошові кошти були відсутні, а також з флеш-накопичувачем, об`ємом 32 Гб, вартістю близько 100 грн.

Помітивши вищеописаного чоловіка, у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчинене за попередньою змовою групою осіб, Задля досягнення своєї злочинної мети, ОСОБА_8 вступив в злочинну змову з ОСОБА_5 та вони вдвох розділили злочинні ролі між собою.

В результаті чого ОСОБА_8 , діючи спільно з ОСОБА_5 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, з метою реалізації злочинного умислу, направленого на таємне викрадення мобільного телефону, наблизився впритул до потерпілого та своєю рукою дістав із кишені потерпілого мобільний телефон. В цей час ОСОБА_5 , діючи відповідно до відведеної йому злочинної ролі, діючи спільно з ОСОБА_8 , умисно, заходячись позаду ОСОБА_8 забрав у нього вищевказаний мобільний телефон, помістив до належної йому сумки, що знаходилась в нього в руках, та вони спільно покинули салон автобусу на зупинці громадського транспорту «Караваєві Дачі», що по вул. В. Гетьмана в м. Києві.

В подальшому ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_5 , утримуючи в сумці викрадений мобільний термінал, попрямували в напрямку зупинки громадського транспорту «вулиця Миколи Голего», таким чином розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим завдали потерпілому матеріального збитку.

10.09.2021 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого 2 ст. 185 КК України.

Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.

Орган досудового розслідування просить застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; вчиняти інші кримінальні правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Більш м`які запобіжні заходи, застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 , призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та впливати на хід розслідування кримінального провадження, знищувати речові докази, які мають доказове значення у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з зазначених у ньому підстав.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти застосування запобіжного заходу з огляду на його необґрунтованість та на численні порушення органом досудового розслідування норм КПК України, зокрема, при затриманні ОСОБА_5 проведення обшуку до внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, на які посилається сторона обвинувачення, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Поняття «обґрунтована підозра» з позиції Європейського суду з прав людини (рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України») означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні
У ході розгляду клопотання встановлено, що 10.09.2021 року о 11-58 год. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002508 внесено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 10.09.2021 року о 09-00 год. було затримано на підставі ст. 208 КПК України та 10.09.2021 року о 23-07 год. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Обґрунтованість пред`явленої підозри ґрунтується на наступних доказах, які слідчим зазначено в поданому клопотання, а саме: рапорті о/у ОПВ ГУ НП у м. Києві про затримання ОСОБА_5 та ОСОБА_8 ; протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколах допиту свідків та потерпілого, протоколі пред`явлення для впізнання за фотознімками.
Разом з тим, враховуючи характер правопорушення та відсутність доведення зворотного, а також визначені кримінальним процесуальним законом повноваження слідчого судді, за межі яких він не може виходити, наявна необхідність застосування запобіжного заходу.
Орган досудового розслідування просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.
Відповідно до змісту ст. ст. 177, 183, 194 КПК України, крім наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тримання під вартою має бути обумовлено доведеністю обставин, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
З огляду на те, що норма ст. 177 КПК України є бланкетною і ризики, які передбачені ч. 1, зазначені лише для кваліфікації конкретних дій особи, або ознак, які могли б дати підставу слідчому судді вважати ризики існуючими з відповідним пунктом зазначеної статті, тому ті факти, які саме дали підставу вважати кожен окремий ризик існуючим, має бути чітко описаними.
Достатні дані при цьому повинні бути не уявними або ж припустимими, а конкретними, визначеними, необхідними, підтвердженими відповідними доказами, які б в сукупності свідчили про наявність підстав, що були достатніми для застосування запобіжного заходу.
Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово зазначив, що для того, б позбавлення волі вважалося вільним від свавілля, недостатньо, щоб цей захід застосовувався відповідно до національного законодавства, воно також має бути необхідним в конкретних обставинах, оскільки тримання особи під вартою є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі заходи було оглянуто і визнано недостатніми («Корнейков проти України», «Руденко проти України»).
Так, в поданому клопотанні слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду. До того ж, оскільки підозрюваний, на думку слідчого, вчинив особливо тяжкий злочин, він може впливати на свідків та потерпілого.
Так, зокрема, вплив на свідків вказаного кримінального правопорушення може сприяти уникненню притягнення його до кримінальної відповідальності, враховуючи те, що ще одним підозрюваним є знайомий підозрюваного ОСОБА_5 , він може вливати на нього з метою дачі неправдивих або зміни показів та загрожувати їх життю та здоров`ю. Крім того, за доводами слідства, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Разом з тим, слід звернути увагу, що слідчий в клопотанні помилково відносить кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , до категорії тяжких чи особливо тяжких злочинів, так як за кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 185 КК України передбачено покарання у виді арешту на строк від трьох до шести місяців або обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк.
Таким чином, за змістом ст. 12 КК України таке кримінальне правопорушення відноситься до категорії нетяжких злочинів.
Згідно з положеннями п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Вказаних обставин прокурором у судовому засіданні доведено не було.
Прокурором також не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Разом з цим, з огляду на пояснення сторони захисту, дослідивши подані матеріали, враховуючи те, що під час розгляду клопотання, прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України), слідчий суддя відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України.
Між тим, встановлено, що підозрюваний має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, а також має на утриманні неповнолітню дитину.
Крім того, слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення та розмір майнової шкоди.
Таким чином, вбачається відсутність підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на ухилення від виконання процесуальних обов`язків під час досудового розслідування, зокрема, переховуватися від правоохоронних органів чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»).

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, оскільки вважає, що обрання такого запобіжного заходу є достатнім та дієвим для досягнення мети досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні з огляду на встановлені обставини та надані докази.

Статтею 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 8, 52, 131, 177, 178, 179, 184, 186-187, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Відмовити у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжній захід у виді особистого зобов`язання та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- з`являтися за кожною вимогою до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, та процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає м. Київ, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

строком на два місяці, тобто до 10 листопада 2021 року.

Повідомити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині відмови у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 16 вересня 2021 року.

Слідчий суддя: