Провадження № 1-кс/344/7491/21
УХВАЛА
І МЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2021 року м. Івано-Франківськ
Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого Четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 від 26 серпня 2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048, від 12.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИЛА :
26.11.2021 (згідно даних на потовому конверті) заявник ОСОБА_3 звернувся до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області із скаргою, в якій просить: скасувати постанову слідчого ДБР ОСОБА_4 від 28.08.2021, направити провадження на нове розслідування.

02.12.2021 скарга згідно із протоколом авторозподілу передана слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 , зокрема, вказує, що 23.11.2021 отримав відповідь начальника Четвертого слідчого відділу Територіального управління ДБР розташованого у м. Львові ОСОБА_5 на скаргу від 19.10.2021 до в.о. директора ДБР ОСОБА_6 , щодо активізації досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000048 від 12.05.2021, кримінальна справа №00033347 слідчим Івано-Франківського відділення ТУ ДБР розташованого у м. Львів, ОСОБА_4 .

У зв`язку з тим, що він не отримав ні листа від слідчого ОСОБА_4 , ні постанови, просить слідчого суддю врахувати наступне: слідчими вибрано шлях проведення розслідування з метою досягнення терміну розслідування 5 років та 4 місяці; щоб вести розслідування правопорушення, в подальшому необхідно було вручити особі повідомлення про підозру, що не було зроблено; при цьому з моменту повідомлення про підозру, досудове розслідування має бути завершено протягом 2 місяців, за принципом причинно-наслідкового зв`язку вчинені слідчими та прокурорами дії завдали йому (потерпілому) істотної моральної і матеріальної шкоди.

Заявник у судове засідання не з`явився, у скарзі зазначає, що на даний час "лежачий" хворий, та може пересуватись тільки в периметрі своєї квартири, - на милицях, лікується за призначенням лікарів амбулаторно, просить розглянути справу без його участі. При здійсненні секретарем судового засідання повідомлення - телефонограми, на таку на відповідав, про що наявні докази у матеріалах скарги.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд заяви ОСОБА_3 без його участі та матеріали кримінального провадження для дослідження слідчим суддею. Просив у скарзі відмовити.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя дійшла наступного висновку:

Відповідно до норми ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина перша ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Право на оскарження рішень слідчого про закриття кримінального провадження передбачено ст. 303 КПК України.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, прокурора складається з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК України.

Постановою слідчого Четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, ОСОБА_4 26.08.2021 винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000048, відомості про яке 12.05.2021 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України у зв`язку з відсутністю в діях слідчих поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та прокурорів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України.

Слідчий суддя вважає за можливе поновити пропущений строк на оскарження такої постанови, зважаючи на те, що заявник вказує про свій стан здоров`я, який не дозволяє йому повноцінно рухатись, а також що лише 23.11.2021 він дізнався про таку постанову.

Предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000048, які і підставами та мотивами, які викладені у даній скарзі, що слідчі ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , прокурори ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , у кримінальному провадженні №0003347 від 23.10.2014, за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України, під час здійснення досудового розслідування допустили службову недбалість, яка проявилась у не проведенні необхідних слідчих та процесуальних дій за заявою адвоката ОСОБА_12 , поданої в інтересах ОСОБА_3 .

Разом з тим, із такої заяви вбачається, що внаслідок неправомірних дій ОСОБА_13 ОСОБА_3 завдано шкоди ( матеріальної 5506 грн. та моральної 200 000 грн.), станом на час подання заяви від 03.03.2021 справа №344/9922/20 за позовом ОСОБА_3 перебуває на розгляді у Івано-Франківському міському суді.

Разом з тим, як вбачається з оскаржуваної постанови було допитано: як свідка ОСОБА_3 , слідчих ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , прокурора ОСОБА_10 , отримано висновок службового розслідування щодо обставин вчинення можливих протиправних дій слідчими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 під час вказаного досудового розслідування ( за яким не здобуто даних, які вказують про наявність ознак кримінального правопорушення); здійснено тимчасовий доступ до матеріалів кримінального провадження №0003347, за яким встановлено, що слідчим проведено допити свідків, призначені судові експертизи.

Надано оцінку діям слідчих поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та прокурорів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , що мали місце у ході досудового розслідування кримінального провадження №0003347, в контексті підстав, які викладені у заяві ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Що стосується скарги, то така не містить посилань, переліку тих конструктивних слідчих дій, які не провів слідчий ОСОБА_4 , які б в разі їх проведення могли б суттєво вплинути на результат прийнятого слідчим рішення; не містить посилань в чому виявилась неповнота досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000048.

По суті скарга зводяться до незгоди з проведенням досудового розслідування у кримінальному провадженні №0003347, від 23.10.2014 за ознаками ч. 1 ст. 286 КК України про обвинувачення ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, слідчими поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та прокурорами ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

13.07.2020 ухвалою Івано-Франківського міського суду на підставі ст. 49 КК України ОСОБА_13 звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності.

Згідно з частиною першою статті 367 КК України службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

З об`єктивної сторони службову недбалість характеризує наявність трьох ознак у їх сукупності : дія або бездіяльність службової особи, наслідки у вигляді істотної шкоди охоронюваним законом права та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам окремих юридичних осіб, причинний зв`язок між вказаними діями чи бездіяльністю та шкідливими наслідками.

Службова недбалість вважається закінченим злочином з моменту настання наслідків, зазначених у ч. 1 або ч. 2 ст. 367 КК України.

Кваліфікуюча ознака ст. 367 КК України, службової недбалості, полягає виключно у завданні матеріальних збитків. Таким чином, кримінальна відповідальність за статтею 367 КК України, тобто за невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків, може застосовуватися лише у разі заподіяння виключно матеріальних збитків

Відповідно до ст. 364 КК України (Примітка 3) істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Станом на 01.01.2021 істотною шкодою є така шкода яка у сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, тобто 113 500 грн. Однак у скарзі і доданих до неї документах не зазначено про розмір матеріальну шкоди, яку було завдано діями чи бездіяльністю слідчих, прокурорів.

Отже, скаржником не доведено обставин або доказів, які б не були предметом дослідження під час досудового розслідування і спростовують або ставлять під сумнів мотиви, наведені в оскаржуваній постанові від 26.08.2021 у кримінальному провадженні №0000048.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічні положення знайшли своє відображення в статті 17 КПК України, якою також встановлено, що винуватість особи повинна бути доведена поза розумним сумнівом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був учинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винуватою.

Відповідне тлумачення принципу поза розумним сумнівом наведене в постанові ККС Верховного Суду від 23 червня 2020 року №159/3738/16.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження може бути закрито лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Лише за таких умов можливе належне виконання завдань кримінального провадження.

Отже, висновок слідчого про закриття даного кримінального провадження підтверджується зібраними матеріалами, які не спростовуються обставинами, вказаними у скарзі.

Так, слідчим здобуто достатньо даних для висновку про те, що проведено всі можливі і необхідні слідчі дії, здобуття нових доказів вичерпано.

Всебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення та винуватості особи, а по-друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу.

Повнота дослідження обставин кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні, використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Виходячи з обставин кримінального провадження в ході досудового розслідування не встановлено складу кримінального правопорушення у діях ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , прокурорів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 . Оскаржувана постанова слідчого є достатньо вмотивованою і містить спростування усіх суттєвих доводів заявника про наявність в діянні слідчих, прокурорів складу кримінального правопорушення, а також обґрунтовані висновки про наявність достатніх підстав, які виключають можливість подальшого проведення досудового розслідування у даному провадженні і обумовлюють його закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Нормами ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На підставі наведеного, слідчий суддя дійшла висновку, що відсутні підстави для скасування постанови про закриття кримінального провадження №0000048 та для задоволення скарги відсутні.

Керуючись ст.ст.303, 306, 307, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:
У скарзі ОСОБА_3 про скасування постанови слідчого Четвертого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_4 від 26 серпня 2021 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000048, від 12.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 367 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Повний текст ухвали складено 07 грудня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1