Номер провадження 1-кс/754/3017/21
04 жовтня 2021 року місто Київ
Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 03.10.2021 приблизно о 18:30 год. в приміщенні під`їзду № 2 буд. АДРЕСА_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тримаючи в правій руці предмет, схожий на молоток, маючи умисел на умисне вбивство ОСОБА_6 , наніс останньому не менше двох ударів в область голови, спричинивши важку відкриту черепно-мозкову травму, забій головного мозку, однак не довів свій умисел до кінця, у зв`язку з тим, що останньому було надано медичну допомогу.
Під час проведення огляду місця події від 03.10.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , біля другого під`їзду було виявлено та вилучено предмет, схожий на молоток із дерев`яною ручкою; змив речовини бурого кольору з поверхні плитки коридору та контрольний змив; змив речовини бурого кольору з поверхні плитки та контрольний змив; змив речовини бурого кольору з поверхні плитки на підлозі та контрольний змив.
Крім того, під час затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, було виявлено та вилучено кофту на замку темно-сірого кольору з логотипом «Adidas» та повздовжніми смугами темно-синього кольору на рукавах, а також нашаруванням бурого кольору на правому; штани темно-сірого кольору з логотипом «Nike»; кофту темно-синього кольору з візерунком на передній частині з написом «Power».
Вказані речі, постановою слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві від 04.10.2021, в даному кримінальному провадженні, визнані речовими доказами, а тому з метою збереження речових доказів слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій підтримав подане клопотання та просив проводити розгляд без його участі.
Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.170 ч.ч.1,2,3 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст.98 ч.1 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Нормою ст.171 ч.1 КПК України передбачено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Частиною 2 даної статті передбачено, що повинно бути зазначено у клопотанні про арешт майна.
Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Згідно ст.173 ч.2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ст.167 ч.2 п.п.1,3 КК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.
За результатами вивчення клопотання слідчий суддя приходить до висновку про можливість часткового задоволення клопотання слідчого. Зокрема, слідчий суддя вважає, що на даний час є доцільним з метою збереження речових доказів та слідів злочину, накласти арешт на майно, яке являється майном в розумінні цивільного законодавства України, і яке визнано слідчим речовим доказом, а саме на предмет, схожий на молоток із дерев`яною ручкою; кофту на замку темно-сірого кольору з логотипом «Adidas» та повздовжніми смугами темно-синього кольору на рукавах, а також нашаруванням бурого кольору на правому; штани темно-сірого кольору з логотипом «Nike»; кофту темно-синього кольору з візерунком на передній частині з написом «Power», оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, могло зберегти сліди кримінального правопорушення і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
На інші речові докази, які не є майном, і не можуть належати фізичній чи юридичній особі, арешт не може бути накладений, так як такі докази є лише результатом фіксації певних слідів правопорушення. Зокрема це стосується: вилучених під час проведення огляду місця події 03.10.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , біля другого під`їзду змивів речовини бурого кольору.
Керуючись: ст.ст.98,131,167,170-173 КПК України, -
клопотання старшого слідчого Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.
1) вилучений під час проведення огляду місця події 03.10.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , біля другого під`їзду предмет, схожий на молоток із дерев`яною ручкою;
2) вилучені 03.10.2021 під час затримання ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, кофту на замку темно-сірого кольору з логотипом «Adidas» та повздовжніми смугами темно-синього кольору на рукавах, а також нашаруванням бурого кольору на правому; штани темно-сірого кольору з логотипом «Nike»; кофту темно-синього кольору з візерунком на передній частині з написом «Power».
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1