Справа № 120
Провадження № 1-кс/445/24/22
УХВАЛА
про арешт майна

12 січня 2022 року слідчий суддя Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000015 від 05 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України,

в с т а н о в и в:

начальник СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся з клопотанням, що погоджене з прокурором Золочівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивує тим, що СВ Золочівського РВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000015 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 246 КК України за фактами того, що 05.01.2022 ОСОБА_5 , перебуваючи в лісовому масиві на території с. Ушня Золочівського району Львівської області, ДП «Золочівський лісгосп» здійснив незаконну порубку двох дерев породи «Сосна».

05 січня 2022 року, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, було проведено огляд місця події в кварталі 50, виділу 4 Білокам`янського лісництва ДП «Золочівський лісгосп» на території Національного природнього парку «Північне Поділля», що поблизу с. Ушня Золочівського району Львівської області. В ході проведеного огляду було виявлено та вилучено чотири відрізки деревини породи «Сосна» з гіллям та хвоєю. Діаметрами в більшій частині 3,5 см довжиною 242 см, 6 см довжиною 265 см, 6 см довжиною 222 см та діаметром 9 см довжиною 202 см, а також ручну пилу марки «Stanley».

05 січня 2022 року вказані вилучені речі оглянуто та визнано речовими доказами.

Відповідно, орган досудового розслідування дійшов висновку, що вилучені протоколом огляду місця події від 05.01.2022 року вище перелічені речі та предмети, можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні та можуть мати важливе значення задля розкриття даного злочину та прийняття законного та обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, подавши заяви, якими клопотання підтримують в повному обсязі та просять розглядати таке у їх відсутності.

На підставі ч.4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання з допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170 - 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

клопотання начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000015 від 05 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.246 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на предмети, які були вилучені протоколом огляду місця події від 05.01.2022 року, що проводився в кварталі 50, виділу 4 Білокам`янського лісництва ДП «Золочівський лісгосп» на території Національного природнього парку «Північне Поділля», що поблизу с. Ушня Золочівського району Львівської області, а саме: чотири відрізки деревини породи «Сосна» з гіллям та хвоєю, діаметрами в більшій частині 3,5 см довжиною 242 см, 6 см довжиною 265 см, 6 см довжиною 222 см та діаметром 9 см довжиною 202 см, а також ручну пилу марки «Stanley».

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1