Справа № 717/1378/21

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 жовтня 2021 року слідчий суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1

з участю:

секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

розглянув клопотання начальника сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 про арешт майна. ВСТАНОВИВ:

Начальник сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на двох окунів, одного судака, одну краснопірку, одного жереха, дві ставні сітки довжиною 50 метрів, які перебували у володінні ОСОБА_5 , та були вилучені 17 жовтня 2021 року під час огляду місця події.
В подані зазначено, що сектором дізнання Дністровського районного ВП ГУНП в Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000158 від 17 жовтня 2021 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.
Встановлено, що 17 жовтня 2021 року працівниками Управління державного агентства рибного господарства в Чернівецькій області біля с. Нагоряни Дністровського району Чернівецької області на березі річки Дністер, було виявлено ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , які здійснювали незаконний вилов риби за допомогою двох ставних сіток.
Під час огляду місця події слідчим було виявлено та вилучено двох окунів, одного судака, одну краснопірку, одного жереха, дві ставні сітки довжиною 50 метрів.
Відомості за вказаним фактом 17 жовтня 2021 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером №0000158 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.
Враховуючи наведене, дізнавач вважає, що вказані предмети відповідають вимогам ст. 167 КПК України та підлягають арешту.
На думку дізнавача у разі не накладення арешту на вищевказане майно, воно може бути приховане, відчужене, пошкоджене чи знищене, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши додані до клопотання копії документів, вважаю, що клопотання слід задовольнити.

Зокрема, дізнавач довів, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені предмети відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Вказані вище рибу та сітки можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні та без наявності даних доказів неможливо буде встановити істину по справі.

При прийнятті рішення про арешт майна також враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для власника такого майна.

Згідно до ч.4 статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

На підставі пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, накласти арешт на двох окунів, одного судака, одну краснопірку, одного жереха, дві ставні сітки довжиною 50 метрів.
Заборонити ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 розпоряджатися та користуватися двома окунями, одним судаком, однією краснопіркою, одним жерехом, двома ставними сітками довжиною 50 метрів.
Виконання ухвали доручити начальнику сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Копії ухвали вручити прокурору та начальнику сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 .

Надіслати копію ухвали ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя: