Справа № 466/4520/21 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/1021/21 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:
головуючого-судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5 ,

захисника: ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 29 жовтня 2021 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

на розгляді у Шевченківському районному суді м. Львова перебуває кримінальне провадження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 29 жовтня 2021 року задоволено клопотання прокурора та продовжено обвинуваченому ОСОБА_7 дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з 02 листопада 2021 року до 31 грудня 2021 включно з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 128 000грн.

Не погоджуючись з даною ухвалою захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищенаведену ухвалу та винести нову, якою обрати до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що вищенаведена ухвала є незаконною та необґрунтованою, оскільки ризики зазначені в ухвалі не підтвердженні належними та допустимими доказами.

В порушення вимог ст.199 КПК України, клопотання прокурора від 23.10.21 року не містить а ні викладу обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; а ні виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Сторона захисту переконана, що висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні щодо наявності обґрунтованої підозри та ризиків, указаних у ч. 1 ст. 177 КПК України, не відповідають фактичним обставинам справи.

На момент розгляду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу ОСОБА_7 , від 23.10.21 року, жодний з доказів, якими прокурор обґрунтовує оголошене ОСОБА_7 обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, судом не досліджений і оцінка щодо належності та допустимості не надана.

З врахуванням викладеного, твердження прокурора про обґрунтованість оголошеного ОСОБА_7 обвинувачення є передчасним та не відповідає дійсним обставинам справи.

На думку сторони захисту, такий запобіжний захід, як нічний домашній арешт, у повній мірі забезпечить виконання ОСОБА_7 процесуальних обов`язків підозрюваного, дасть йому можливість прикласти зусиль для отримання засобів для свого існування та стане на заваді побоюванням правоохоронного органу щодо допущення ОСОБА_7 неналежної процесуальної поведінки.

В судове засідання прокурор ОСОБА_8 не з`явилась, хоча про розгляд справи повідомлялась належним чином.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник подану апеляційну скаргу підтримали та просили таку задоволити.

Відповідно до ч. 4 ст. 422-1 КПК України розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.

Таким чином апеляційний суд приходить до переконання, що розгляд апеляційної скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 слід провести без участі прокурора.

Заслухавши доповідь судді, доводи сторони захисту на підтримку апеляційної скарги, обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

У відповідності до ч.1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На переконання апеляційного суду, суд першої інстанції, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою з визначенням застави обвинуваченому ОСОБА_7 дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону.

Як вбачається з матеріалів провадження, суд при прийнятті рішення про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 врахував положення вищенаведених норм процесуального закону та дійшов вірного висновку про доведеність наявності обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України, обґрунтовано пославшись на те, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та такі не зменшились, з врахуванням тяжкості злочину, інкримінованому ОСОБА_7 , та даних про особу обвинуваченого, є підстави вважати, що відсутність запобіжного заходу або обрання більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому обґрунтовано продовжив останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо визначення розміру застави, то відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, до особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції щодо необхідності визначення обвинуваченому ОСОБА_7 розміру застави, достатньої для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків, у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів доходів громадян, що становить 128 000 гривень.

Доводи захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 щодо необґрунтованості ухвали є безпідставними, оскільки судом було належним чином перевірено та досліджено матеріали клопотання, дані, які характеризують особу обвинуваченого, а також мотивовані висновки та наведені обґрунтовані підстави для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави.

Враховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що оскаржувана ухвала суду є законною й обґрунтованою, відтак підстав для задоволення апеляційних вимог адвоката не вбачається.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:
ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 29 жовтня 2021 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4