Справа № 991/6614/21
Провадження1-кс/991/6713/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2021 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представника третьої особи ОСОБА_3 ,
детектива ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника третьої особи ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане в рамках кримінального провадження №0000006 від 11.01.2016,

ВСТАНОВИВ:
Представник третьої особи ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 звернувся до Вищого антикорупційного суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000006 від 11.01.2016.

Обставини, якими обґрунтоване клопотання
Адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000006 від 11.01.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 4 ст. 191; ч. 2 ст. 364; ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364; ч. 3 ст. 209 КК України.
09.09.2021 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/6232/21 накладено арешт на частину майна ОСОБА_6 , яке є спільною сумісною власністю ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 , а саме на 1/2 частину грошових коштів, які знаходяться на банківських рахунках ОСОБА_5 , відкритих у банківських установах:
1. АТ «АЛЬФА-БАНК» (, МФО 300346):
- НОМЕР_1 ;
- НОМЕР_2 ;
- НОМЕР_3 ;
2. ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478):
- НОМЕР_4 ;
- 1/2 житлового будинку площею 476,4 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 житлового будинку площею 49,4 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 житлового будинку площею 62,1 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 квартири площею 60,7 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер: 101;
- 1/2 квартири площею 55,1 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер: 101;

- 1/2 квартири площею 47,5 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер: 101;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,1704 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,2055 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,248 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 32;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,17 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер: 21.
Підстава арешту майна п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Вважає, що арешт накладено необґрунтовано та підлягає скасуванню з таких підстав:
1) житловий будинок площею 476,4 м? за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка за цією ж адресою придбані ОСОБА_5 до шлюбу, тому не є спільною сумісною власністю подружжя; це майно не може бути об`єктом спеціальної конфіскації, оскільки придбане до подій, описаних у фабулі кримінального провадження;
2) нерухоме майно, придбане ОСОБА_5 у 2020-2021 роках майно, придбане за особисті кошти, на яке не розповсюджується режим спільної сумісної власності подружжя, та яке не підлягає спеціальній конфіскації;
3) підозра ОСОБА_6 у даному провадженні не є обґрунтованою, а розмір шкоди, завданої кримінальним провадженням, - не є доведеним;
4) грошові кошти, наявні на рахунках ОСОБА_5 , не можуть підлягати спеціальній конфіскації, оскільки набуті у 2019-2021 роках, відображені у декларації її чоловіка, отримані внаслідок підприємницької діяльності ОСОБА_5 або позики, отриманої від ОСОБА_7 .
У зв`язку з наведеним адвокат ОСОБА_3 у клопотанні просить скасувати арешт частини майна ОСОБА_6 , яке є спільною сумісною власністю ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021 у справі № 991/6232/21.
Позиція учасників провадження
Представник третьої особи ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_3 підтримав подане клопотання про скасування арешту майна і просив задовольнити з наведених у ньому підстав.
Детектив НАБУ ОСОБА_4 , який входить до складу слідчої групи детективів, у судовому засіданні заперечив проти скасування арешту частини майна ОСОБА_6 , яке є спільною сумісною власністю ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021 у справі № 991/6232/21. Щодо скасування арешту 1/2 житлового будинку площею 476,4 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 детектив послався на розсуд суду. Вважає, що ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021, якою накладено арешт на майно, є законною, обґрунтованою та винесеною з урахуванням усіх обставин кримінального провадження, а наявні матеріали не підтверджують можливість придбання ОСОБА_5 арештованого майна за особисті кошти.

Встановлені обставини справи
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021 у справі № 991/6232/21 (провадження № 1-кс/991/6325/21) задоволено клопотання прокурора Другого відділу Управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про арешт майна, яке подане у кримінальному провадженні за № 0000006 від 11.01.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191; ч. 4 ст. 191; ч. 2 ст. 364; ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364; ч. 3 ст. 209 КК України. Судовим рішенням накладено арешт на частину майна ОСОБА_6 , яке є спільною сумісною власністю ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 , а саме на 1/2 частину грошових коштів, які знаходяться на банківських рахунках ОСОБА_5 , відкритих у банківських установах:
1. АТ «АЛЬФА-БАНК» (, МФО 300346):
- НОМЕР_1 ;
- НОМЕР_2 ;
- НОМЕР_3 ;
2. ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» (, МФО 320478):
- НОМЕР_4 ;
- 1/2 житлового будинку площею 476,4 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 житлового будинку площею 49,4 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 житлового будинку площею 62,1 м?, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 квартири площею 60,7 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер: 101;
- 1/2 квартири площею 55,1 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер: 101;

- 1/2 квартири площею 47,5 м?, розташованої за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер: 101;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,1704 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,2055 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 232;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,248 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер: 32;
- 1/2 земельної ділянки площею 0,17 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер: 21.
Клопотання прокурора на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна розглянуто без повідомлення підозрюваного ОСОБА_6 та третьої особи ОСОБА_5 .
Арешт на майно накладений з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. Так, в ухвалі слідчого судді від 09.09.2021 зазначено, що, вказане майно (грошові кошти та об`єкти нерухомого майна), щодо якого вирішується питання про застосування арешту і яке обліковується, зареєстроване не за підозрюваним, а за його дружиною ОСОБА_5 , набуте останньою в період шлюбу із ОСОБА_6 .

Враховуючи загальне правило про рівність часток співвласників в об`єктах спільної сумісної власності подружжя, в разі їх поділу (ч. 1 ст. 70 СК України, ч. 2 ст. 370 ЦК України), зважаючи на те, що накладення арешту на спільне майно подружжя в цілому може призвести до порушення прав власності ОСОБА_5 як співвласниці майна подружжя та до виходу за межі, визначені наведеною вище нормою ч. 6 ст. 170 КПК України щодо кола осіб, на майно яких може бути накладено арешт, слідчий суддя вважає, що для потреб виконання завдань кримінального провадження арешт може бути накладений лише на 1/2 частину спільного майна подружжя, що припадає підозрюваному ОСОБА_6 . Дані про вартість майна, зареєстроване на ім`я ОСОБА_5 , на яке детектив просить накласти арешт, враховуються слідчим суддею згідно з матеріалами, що подані на розгляд, а саме: щодо банківських рахунків, відкритих в АТ «Альфа-Банк» станом на 19.08.2021 і щодо банківського рахунку, відкритого в АБ «Укргазбанк» станом на 20.08.2021, а щодо частини об`єктів нерухомого майна станом на дату набуття права власності на відповідний об`єкт. Згідно з протоколом огляду від 02.09.2021, загальна сума грошових коштів ОСОБА_5 , розміщених на рахунках в АТ «Альфа-Банк», АБ «Укргазбанк» (в гривневому еквіваленті станом на 02.09.2021 за офіційним курсом Національного банку України) становить понад 1 978 999,76 грн, а загальна вартість набутих у 2019 і 2020 роках об`єктів нерухомого майна (житлових будинків, квартир, земельних ділянок), відповідно до задекларованих ОСОБА_6 відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, становить 3 658 765 грн. Загальна сума коштів та вартість нерухомого майна, зареєстрованого за ОСОБА_5 , є співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, що становить 43 312 663,15 грн (згідно з висновками судово-економічних експертиз від 22.11.2018, 07.05.2021).

Оцінка і мотиви слідчого судді
Абзацом 2 частини першої статті 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доводи адвоката про те, що арештоване майно не може підлягати спеціальній конфіскації, не спростовують обґрунтованості накладення арешту, оскільки ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021 у справі № 991/6232/21 накладено арешт на майно виключно з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. У цій же ухвалі слідчий суддя дійшла висновку про відсутність визначених законом підстав для задоволення клопотання прокурора в частині вимоги про накладення арешту на майно ОСОБА_5 з метою забезпечення спеціальної конфіскації та в цій частині у задоволенні клопотання про арешт відмовлено.

Аргументи адвоката ОСОБА_3 щодо того, що житловий будинок площею 476,4 м? за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка за цією ж адресою придбані ОСОБА_5 до шлюбу, тому не є спільною сумісною власністю, слідчий суддя вважає необґрунтованими з наступних підстав.
Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України у редакції на час придбання ОСОБА_5 житлового будинку та земельної ділянки права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» у редакції на час придбання ОСОБА_5 житлового будинку та земельної ділянки, право власності на нерухоме майно підлягає обов`язковій державній реєстрації.
Відповідно до статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.
Право власності на житловий будинок площею 476,4 м? та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстроване відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 26.04.2019, тобто під час шлюбу ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , тому саме 26.04.2019 виникло право власності на будинок відповідно до ст.334 ЦК України. Отже стосовно цього майна діє презумпція набутого у шлюбі.
Вказана позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 12 червня 2019 року у справі № 595/324/17, де зазначено, що при вирішенні спорів про належність майна на праві спільної сумісної власності подружжю, суду в першу чергу належить встановити час набуття такого майна. При встановленні судом факту набуття майна у період шлюбу, на таке майно поширюється презумпція спільності майна подружжя.
Доводи адвоката ОСОБА_3 про те, що нерухоме майно придбане ОСОБА_5 у 2020-2021 роках за особисті кошти, слідчий суддя вважає необґрунтованими.

Відповідно до частини другої, третьої статті 61 СК України об`єктом права спільної сумісної власності є заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи, одержані одним із подружжя. Якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Слід окремо звернути увагу на те, що згідно з частиною третьою статті 73 СК України, при відшкодуванні шкоди, завданої кримінальним правопорушенням одного з подружжя, стягнення може бути накладено на майно, набуте за час шлюбу, якщо рішенням суду встановлено, що це майно було придбане на кошти, здобуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Протягом 2015-2020 років ОСОБА_5 отримала відповідно до податкових декларацій платника єдиного податку фізичної особи-підприємця 893 660 грн доходу. Разом з тим доходи від підприємницької діяльності ОСОБА_5 під час шлюбу відповідно до положень статті 61 СК України також є об`єктом права спільної власності, як і придбане за ці доходи під час шлюбу нерухоме майно. Відповідно до розрахунку, поданого адвокатом ОСОБА_3 , вартість майна, придбаного у 2020-2021 роках, становить 2 632 999 грн, відповідно, коштів від підприємницької діяльності дружини не достатньо для придбання майна на таку суму. Також розрахунок адвоката ОСОБА_3 містить відомості про 2 428 776 грн процентів, отриманих ОСОБА_5 від вкладів в банках, однак не містить відомостей про суми та джерела походження грошових коштів на депозитах, відкритих на ім`я ОСОБА_5 , про готівкові кошти ОСОБА_5 , наявні у декларації її чоловіка ОСОБА_6 за 2020 рік. Тому неможливо погодитися із твердженням адвоката, підкріпленим його розрахунком, про те, що майно придбано за особисті кошти ОСОБА_5 .

Крім цього, детективом у ході судового розгляду долучено копію клопотання про надання правової допомоги у кримінальних справах, направленого Княжим окружним судом Князівства Ліхтенштейн, у якій зазначені здобуті у кримінальній справі проти ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та інших осіб за підозрою у відмиванні грошей відомості про те, що український банк VAB має заборгованість перед ОСОБА_5 у розмірі 23 794 343,47 грн, джерело походження цієї заборгованості є невідомим.

Враховуючи розбіжності у розрахунках, поданих адвокатом ОСОБА_3 , відсутність відомостей про інші законні джерела доходів ОСОБА_5 , а також документів, які б їх підтверджували, зокрема факт одержання позики від ОСОБА_7 , слідчий суддя дійшла висновку, про недоведеність факту, що ОСОБА_5 придбала арештоване майно за особисті кошти.

Щодо посилання адвоката на необґрунтованість підозри та недоведеність розміру шкоди, то обґрунтованість підозри оцінювалася слідчим суддею під час розгляду клопотання про арешт майна, внаслідок чого зроблено висновок, що обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, є доведеною, тобто зазначені у клопотанні прокурора про арешт майна і додані до нього документи кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити зазначений вище злочин. Також слідчий суддя вважає, що розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, належно обґрунтований висновками судово-економічних експертиз від 22.11.2018, 07.05.2021.

З огляду на вищенаведене, під час розгляду клопотання представник володільця майна ОСОБА_3 не довів, що арешт був накладений 09.09.2021 необґрунтовано та що в подальшому застосуванні арешту на грошові кошти та нерухоме майно відпала потреба, у зв`язку із чим клопотання адвоката про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 26, 170, 174, 309, 395 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.09.2021, справа №991/6232/21, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1