У Х В А Л А
Іменем України

31 серпня 2021 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кабул, афганця, громадянина Афганістану, одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого в АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:
31 серпня 2021 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0002267 від 29 серпня 2021 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, ОСОБА_5 .

Згідно клопотання слідчого, 29 серпня 2021 року приблизно о 13 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на території речового ринку «Троєщина» по вул Електротехнічній, 2-а в м. Києві, вступив у конфлікт із ОСОБА_8 , під час якого у нього на грунті раптово виниклих неприязнених стосунків, виник умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, тримаючи у правій руці предмет схожий на ніж, наніс один удар в область черевної порожнини ОСОБА_8 , чим спричинив тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення зліва з пошкодженням діафрагми, лівої долі печінки, проникаючого поранення передньої стінки шлунку.

30 серпня 2021 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві за погодженням з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент його заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, розуміючи тяжкість та неминучість покарання за скоєний злочин, може спробувати переховуватись від органів досудового розслідування, суду, не має постійного місця проживання в м. Києві, є громадянином іншої держави, що також свідчить про можливість втечі з метою переховування від слідства. Крім того, може незаконно впливати на свідків, які були очевидцями події, оскільки знайомий з ними, може здійснити спроби впливу на них шляхом підкупу, залякування, погроз, підбурювання до дачі неправдивих показань, або до безпідставної відмови від дачі показань. Також може вчиняти дії з метою затягування досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 просив відмовити в застосуванні до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та застосувати до нього запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом, оскільки ні слідчим в клопотанні, ні прокурором в суді не доведено, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризикам зазначеним у клопотанні

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Розгляд клопотання розпочато за минуванням трьох годин з моменту вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, в клопотанні викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відносяться до категорії тяжких злочинів.

При цьому слідчим суддею прийнято до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема те, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку. Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень.
Оцінюючи доводи прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину, з застосуванням насильства до потерпілого, відповідальність за вчинення якого передбачена у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, та не дивлячись на дані про особу підозрюваного, який не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, вважає, що у провадженні існувати ризик того, що підозрюваний з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Оцінюючи ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя приймає до уваги обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється особа, його наслідки, те, що підозрюванй знайомий з очевидцями події, які допитані у кримінальному провадженні в якості свідків, тому є підстави вважати, що він зможе незаконно впливати на них з метою зміни ними показань для ухилення від кримінальної відповідальності, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
Одночасно судом враховується практика Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Вирішуючи це питання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

В даному випадку слідчий суддя враховує той факт, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки,
Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є таким, що підлягає задоволенню, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що застосування іншого менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

Крім того, будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

Обставини, зазначені захисником, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки вони не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки злочин було вчинено із застосуванням насильства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0002267 від 29 серпня 2021 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з часу його фактичного затримання з 23 год. 30 хв. 29 серпня 2021 року.

Строк дії ухвали до 24 год. 00 хв. 27 жовтня 2021 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя -