Справа №592/8561/21 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/399/21 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - арешт майна
УХВАЛА
Іменем України

29 вересня 2021 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у письмовому провадженні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 592/8561/21 за клопотанням власника майна ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 14.07.2021 щодо арешту майна,

установила:

06.08.2021 до Сумського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга власника майна ОСОБА_6 з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, яке обґрунтоване тим, що строк на апеляційне оскарження був пропущений у зв`язку з невчасним отриманням рішення слідчого судді. 04.08.2021 на його адресу надійшов лист, про що був поставлений підпис у відділенні Укрпошти (штемпелем Укрпошта від 29.07.2021), у якому був супровідний лист від 19.07.2021 та ухвала слідчого судді від 14.07.2021, а вже 06.08.2021 ним була подана апеляційна скарга. Також просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого про арешт майна, а майно повернути йому, оскільки у кримінальному провадженні жодній особі не оголошено про підозру, клопотання про арешт майна розглянуте з порушенням строку, відсутні підстави для проведення огляду мобільного телефону, відсутні докази, що мобільний телефон ASUS та планшет марки UNI Pad містять інформацію про розбещення малолітніх чи неповнолітніх.

12.07.2021 до Ковпаківського районного суду м. Суми з клопотанням про арешт майна, погодженим із прокурором Окружної прокуратури м. Суми, звернувся ст. слідчий СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_7 , яке обґрунтував тим, що у період часу з 03.11.2020 до 02.12.2020 на території м. Суми були вчинені розпусні дії відносно малолітньої ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.12.2020 до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК.

Зважаючи на те, що вилучене в ході обшуку майно (мобільний телефон та планшет) є речовими доказами, слідчий просив накласти на них арешт.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 14.07.2021 клопотання слідчого було задоволене і був накладений арешт на речі і предмети, вилучені 09.07.2021 в ході обшуку. Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що мобільний телефон і планшет, вилучені в ході обшуку є речовими доказами і саме такий спосіб арешту відповідає інтересам кримінального провадження.

До початку апеляційного розгляду від захисника ОСОБА_9 та прокурора ОСОБА_10 надійшли письмові заяви щодо розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді у їх відсутність, тому колегія суддів вважає необхідним провести апеляційний розгляд без участі учасників судового провадження та без фіксації судового засідання технічними засобами, що узгоджується з ч. 4 ст. 107, ч. 4 ст. 405 КПК.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення, а згідно ч. 3 ст. 395 цього Кодексу, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Правило дотримання п`ятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

У своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності».

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку.

Таким чином, при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

ОСОБА_6 14.07.2021 був сповіщеним про день та час розгляду клопотання слідчого про арешт його тимчасово вилученого майна, що підтверджується відповідною телефонограмою від 14.07.2021, а тому його неприбуття у судове засідання не перешкодило розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК).

Наведене свідчить про обізнаність ОСОБА_6 щодо перебування клопотання про арешт тимчасово вилученого майна на розгляді у суді, однак в подальшому ОСОБА_6 не цікавився результатами його розгляду.

ЄСПЛ у своїх численних рішеннях констатував, що «сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу, сама цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки».

Ухвала про арешт майна була постановлена слідчим суддею 14.07.2021 без участі сторін кримінального провадження і 19.07.2021 її копія була направлена ОСОБА_6 відповідно вимог кримінального процесуального закону, а апеляційна скарга подана ним тільки 06.08.2021.

Посилання ОСОБА_6 про те, що копію рішення слідчого судді він отримав лише 04.08.2021, колегія суддів не може прийняти до уваги, оскільки останній не надав будь-яких доказів на його підтвердження. При цьому в справі також відсутні об`єктивні відомості, які перешкодили ОСОБА_6 завчасно оскаржити до суду апеляційної інстанції ухвалу слідчого судді, хоча він і був, як зазначалось вище, обізнаним про час і день розгляду клопотання слідчого про арешт майна.

З огляду на викладене, суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, наданим їй кримінальним процесуальним законом. Сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками такого свого рішення.

Сукупність фактичних обставин кримінального провадження свідчить, що ОСОБА_6 мав можливість повною мірою реалізувати своє право на апеляційне оскарження рішення слідчого судді, але у встановлений законом строк не скористався таким, тому причини пропуску строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді колегія суддів не може вважати поважними, внаслідок чого ОСОБА_6 необхідно відмовити в поновленні такого строку, повернувши останньому його апеляційну скаргу згідно вимог п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК.

Керуючись ст. 117, 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити власнику майна ОСОБА_11 у задоволенні його клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 14.07.2021, повернувши йому апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4