ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4341/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" листопада 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 1 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003237, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не одруженого, працюючого: Domino`s Pizza, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

3 листопада 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 1 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003237, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003237, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частини другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 1 листопада 2021 року приблизно о 15:30 год ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в час коли в квартирі перебували інші мешканці: його тітка ОСОБА_7 , двоюрідний брат ОСОБА_8 між вказаними особами виник словесний конфлікт, на ґрунті тривалих неприязних відносин з приводу спільного проживання. Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на спричиненння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 . Тримаючи в руках кухонний ніж, діючи протиправно та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, знаходячись поряд з ОСОБА_8 наніс вказаним ножом йому удар в область поперекової ділянки зліва, спричинивши останньому легкі тілесні ушкодження, що спричинили короткотривалий розлад здоров`я у вигляді колото-різаного поранення поперекової ділянки зліва.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного легкого тілесного ушкодження, що спричинило короткотривалий розлад здоров`я, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною другою статті 125 КК України.

Крім того, в цей же день та час, після нанесення легких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочинні дії, направлені на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , тримаючи в руках кухонний ніж та діючи протиправно та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, підійшов до ОСОБА_7 та наніс вказаним ножом 2 удари в область тулуба та живота, спричинивши останній тяжкі тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення живота з пошкодженням поперечно ободової кишки та дванадцятипалої кишки та непроникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва. Після чого з місця вчинення злочину зник.

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні злочину передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення та можливість призначити йому покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілих обґрунтовується тим, що підозрюваний може вчиняти дії, направлені на зміну потерпілими та свідками своїх показів, з метою полегшення свого становища, оскільки потерпілі є його родичами, а свідки входять до кола знайомих підозрюваного.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні не заперечував факт нанесення тілесних ушкоджень потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та використання при цьому ножа, та пояснив, що у нього тривалі неприязні стосунки із тіткою та братом. Вони знущаються над ним, вимагають від нього постійно гроші, зловживають спиртними напоями. Він думав, що якщо віддасть їм гроші, вони не будуть до нього більше чіплятись, проте цього не сталось та вони продовжували над ним знущатись, він закривався на замок у своїй кімнаті від них, про те це не допомагало. Вказав, що в той день тітка та брат пішли гуляти на вулицю з трьома собаками, які також проживають в цій квартирі, коли вони повернулись додому то знову почали вимагати у мене гроші. Вказав, що він перелякався за своє життя і коли тітка з братом пішли в іншу кімнату, де проживає його опікун, він взяв кухонний ніж та спочатку ударив ножом брата, а потім коли той впав пішов і вдарив цим ножом тітку. Потім вибіг на вулицю, коли зрозумів, що сталось, ніж поклав біля під`їзду та став чекати поліцію, бо знав, що її вже викликали. Просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав, що він не втікав та не ховався від поліції і не збирається цього робити надалі, він розуміє, що вчинив, вказав, що не хоче проживати разом з тіткою та братом, та не збирається взагалі з ними спілкуватись, але через те, що вони весь час у нього забирали гроші, він не міг знімати кімнату та жити окремо, проте тепер буде вирішувати це питання. Вказав, що після смерті бабусі йому та його зведеному брату перейшла у спадщину квартира в м. Києві.

Захисник ОСОБА_9 також просив суд не застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказав, що він не буде переховуватись від слідства та суду, зауважив, що потерпіли спровокували підозрюваного, вони тривалий час нд ним знущались. Просив суд врахувати, що підозрюваний офіційно працевлаштований, не втікав від поліції після подій, показав, де кинув ніж, що свідчить про те, що він співпрацює з органами досудового розслідування, надає правдиві покази, а отже ризики, визначені прокурором для застосування найтяжчого запобіжного заходу є необґрунтованими та недоведеними, зазначив, що на його думку застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт буде достатньо для запобігання виникнення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Зауважив, що при наявності подібної підозри та кількості доказів на підтвердження вини його підзахисного застосування найтяжчого запобіжного заходу не буде співмірним, прокурором не доведено, що інший більш м`який запобіжний захід не може бути застосовано до ОСОБА_5 . Просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, оскільки вдень він працює та йому треба заробляти гроші на їжу та одяг.

За клопотанням захисника ОСОБА_9 у судовому засіданні в якості свідка було допитано зведеного брата підозрюваного ОСОБА_10 , який у судовому засіданні підтвердив, що ОСОБА_5 є його братом, у них один батько та різні матері. Про існування брата він дізнався відносно недавно, коли йому розповіла їх бабуся. Після того як він дізнався про ОСОБА_5 , то вирішив з ним познайомитись, вони зустрічали та спілкувались. Він декілька разів був у квартирі, де зареєстрований брат та живе там з тіткою і братом. Зазначив, що за цей час, що знає брата може охарактеризувати його як спокійну людину, він не глупий, має розум та розсудливість. Знає, що брат офіційно працює в піцерії, ніколи не помічав за ним агресивних дій, чи якихось психологічних розладів. Вказав, що брат потрапив у погане оточення та йому його шкода. Зауважив, що тітка та брат зловживають спиртними напоями та на нього ніхто не звертає уваги, у їх квартирі ніколи немає їжі, там повна антисанітарія. Також свідок підтвердив, що йому та підозрюваному на праві власності у порядку спадкування належить квартира за адресою: АДРЕСА_2 . В цій квартирі він проживає разом з дружиною та дитиною. Як співвласник квартири не заперечував проти проживання там брата, якщо до нього буде застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, свідка, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 1 листопада 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003237, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України відносно ОСОБА_5

2 листопада 2021 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

2 листопада 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення від 1 листопада 2021 року;

- протоколи прийняття заяви про вчинення злочину від 1 листопада 2021 року від ОСОБА_8 та ОСОБА_7 ;

- протоколи огляду місця події від 1 листопада 2021 року та 2 листопада 2021 року;

- протоколи допиту потерпілих від 1листопада 2021 року;

- протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ;

- довідка із Київської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги від 1 листопада 2021 року, відповідно до якої ОСОБА_8 перебуває на стаціонарному лікуванні з 1 листопада 2021 року, діагноз: колото-різане поранення поперекової ділянки зліва, непроникаюче;

довідка із Київської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги від 1 листопада 2021 року, відповідно до якої ОСОБА_7 перебувала на огляді у лікарів з 1 листопада 2021 року, діагноз: проникаюче колото-різане поранення живота з пошкодженням поперечно ободової кишки та дванадцятипалої кишки та непроникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва;

- протокол затримання у порядку статті 208 КПК України;

-протокол допиту підозрюваного за участю захисника;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, підозрюваний у судовому засіданні не заперечував факт нанесення тілесних ушкоджень потерпілим саме ножом.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 125, частиною першою статті 121 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною першою статті 121 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілих.
Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні не доведено ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вливати на потерпілих, оскільки як вказав, сам підозрюваний у судовому засіданні, він хоче взагалі припинити будь-яке спілкування із тіткою та братом, оскільки вони весь час вимагали у нього гроші, знущались з нього. Він має намір проживати окремо та вирішити питання стосовно виймання житла, але для цього йому потрібні гроші, які весь час відбирали тітка та брат.
Стосовно впливу на свідків суд зазначає, що як свідки були допитані чоловік потерпілої, опіку підозрюваного, а також інші мешканці дому, яких запросили як понятих під час огляду місця події, а отже прокурором не доведено ризик впливу на свідків, з огляду на те, що єдиним свідком безпосередньо подій що мали місце 1 листопада 2021 року був опікун підозрюваного, який разом з ним проживає, проте враховуючи зазначене вище щодо наміру ОСОБА_5 уникати спілкування із родичами, суд вважає також недоведеним ризик впливу на вказаного свідка.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного, суд враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому суд враховує рішення Європейського суду з прав людини (див. в т.ч. п.80 рішення по справі «Харченко проти України» (заява № 40107/02) та п. 60 рішення «Єлоєв проти України» (заява №17283/02), якими встановлено, що застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою виключно на підставі наявності підозри є прямим порушенням пункту 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року.
Так статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Стосовно міцності соціальних зв`язків судом встановлено, що підозрюваний офіційно працевлаштований в Dominos Pizza, має у власності частину квартири в м. Києві, а також має зареєстроване місце проживання у Києві. Окрім тітки та брата (потерпілих) має теплі та доброзичливі відносини із братом по батьківській лінії, який його підтримує та готовий допомогти по змозі, як було встановлено судом під час допиту брата як свідка.
ОСОБА_5 раніше не судимий, що також враховується судом при вирішенні питання застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного.
Також судом враховується, пояснення підозрюваного, які частково підтверджені свідком, допитаним у судовому зсіданні та одним із свідком (сусід), допитаним органом досудового розслідування, що тітка та брат вживають алкогольні напої та весь час чіпляються до нього, вимагають гроші, провокують на конфлікт.
Відповідно до положень частини четвертої статті 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні належним чином не доведено підстави необхідності обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що прокурор у судовому засіданні не довів об`єктивними доказами, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
На переконання слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби буде необхідний і достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Встановлено, що підозрюваний є власником квартири за адресою: АДРЕСА_2 . У вказаній квартирі проживає інший співвласник брат підозрюваного, який у судовому засіданні не заперечував проти проживання брата разом із його родиною на певний час.
Суд не вбачає можливим застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту за місце реєстрації підозрюваного: АДРЕСА_1 , оскільки це є місце вчинення кримінального правопорушення та за вказаною адресою проживають потерпіли та свідок, які мають відкритий конфлікт із підозрюваним.
Відповідно до приписів частин першої, другої статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно із частиною шостою статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
З огляду на викладене, беручи до уваги наявність у підозрюваного офіційне місце роботи, у власності частини квартири у м. Києві, зважаючи на обставини, при яких підозрюваним було нанесені тілесні ушкодження потерпілим, враховуючи щире каяття підозрюваного та його бажання припинити будь-яке спілкування із потерпілими, з метою не провокування в майбутньому конфліктів через житло та гроші, зважаючи на положення частини четвертої статті 194 КПК України, суд вважає, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 необхідно відмовити та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби в межах строку досудового розслідування, який буде достатнім для неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 181, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 2 січня 2022 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 21 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 2 січня 2022 року (включно):

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні, за винятком участі у процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 8 листопада 2021 року.

Суддя ОСОБА_1