УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню №0002114 від 18.11.2021, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 259 КК України та додані документи,-

У С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням, в якому вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.11.2021 на лінію "102" від чегового УДСНС України у Житомирській області надійшло повідомлення про отримання на електронну пошту завідомо неправдивого повідомлення з приводу замінування ТРЦ "Глобал ЮА", що за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 77 та "Торгівельного центру", за адресою: м. Житомир, вул. Житній Ринок 1.

17.11.2021 о 17 годині 30 хвилини до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області на лінію «102» надійшло повідомлення від начальника чергової зміни ДСНС про те, що на електронну адресу УДСНС України у Житомирській області «» з електронної адреси « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшов лист наступного змісту «Мені стало відомо про замінування Торгівельного центру на Житнему ринку».Під час обстеження зазначеного приміщення та прилеглої до нього території вибухових та підозрілих предметів не виявлено.

13.11.2021 на лінію "102" від чегового УДСНС України у Житомирській області надійшло повідомлення про отримання на електронну пошту завідомо неправдивого повідомлення з приводу замінування ТРЦ "Глобал ЮА", що за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 77 та "Торгівельного центру", за адресою: м. Житомир, вул. Житній Ринок 1.

11.11.2021 на лінію «102» від чергового УДСНС України у Житомирській області надійшло повідомлення про отримання на електронну пошту завідомо неправдивого повідомлення з приводу замінування ТРЦ "Глобал ЮА", що за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 77 та "Торгівельного центру", за адресою: м. Житомир, вул. Житній Ринок.

01.12.2021 року о 19 годині 16 хвилин на електронну адресу УДСНС України в Житомирській області надійшов лист з завідома неправдивим повідомленням про вибух в Торгівельному центрі на Житньому ринку за адресою: м. Житомир, площа Житній Ринок, 1.

03.12.2021 року на лінію "102" надійшло повідомлення від помічника начальника чергової зміни ДСНС ОСОБА_5 про те, що о 16 год. 34 хв. 03.12.2021 на електронну пошту (Олег мазда) @protonmail.com надійшло повідомлення про замінування Торгового центру на Житньому ринку та ТРЦ Глобал, із зазначенням даних про те, що підірве газ.

06.12.2021 року близько 17 год. 06 хв. на електронну пошту ДСНС надійшло повідомлення з електронної пошти " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", про те що заміновано сьомий поверх бізнес-центру "Глобал", що за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 77.

За даним фактом слідчим слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 18.11.2021 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0002114 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, ч. 2, ст.259 КК України.

21.12.2021 року. було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході проведення обшуку було виявлено та у подальшому вилучено до камери зберігання речових доказів Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, наступне майно: Wi-fi роутер марки «Tp-Link» моделі «TL-WR840N (UA)»; мобільний телефон марки «OPPO»; мобільний телефон марки «Редмі» моделі «3 S» власником речей є ОСОБА_6 .

Слідчий СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 подав заяву про проведення розгляду справи без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив задовольнити.
Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся згідно з вимогами КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою
Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановлено, що в провадженні Житомирського районного відділення поліції перебуває кримінальне провадження №0002114 від 18.11.2021 здійснюється за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 259 КК України (підробка марок акцизного податку України на тютюнових виробах).
Згідно протоколу обшуку від 21.12.2021, постанови слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 21.12.2021, вилучені в ході проведення обшуку від 21.12.2021 предмети визнано речовими доказами.
Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про те, що вилучені під час огляду місця події предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 107, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучене 21.12.2021 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Wi-fi роутер марки «Tp-Link» моделі «TL-WR840N (UA)», мобільний телефон марки «OPPO», мобільний телефон марки «Редмі» моделі «3 S», власником яких є ОСОБА_6 .

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_7 Перекупка