Справа № 932/7506/21
Провадження № 1-кс/932/3931/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 вересня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 по кримінальному провадженню № 0000096 від 13.09.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженого у м. Євлах, Азербайджан, громадянина Азербайджану, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, утриманців не маючого, без зареєстрованого місця мешкання, який мешкає у квартирі АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 11.09.2021 року ОСОБА_5 звернувся до начальника відділення СВ ДРУП ГУНП та запропонував 500 доларів США за не притягнення його до кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. 13.09.2021 року Центральною окружною прокуратурою міста Дніпра за даним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000096, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 278 о/с від 19.07.2021 року, ОСОБА_8 призначено на посаду начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області. Відповідно до функціональних обов`язків, а також вимог ст.ст. 38, 39 КПК України, начальник відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області є керівником органу досудового розслідування, має право давати слідчому письмові вказівки, здійснювати досудове розслідування, користуючись при цьому повноваженнями слідчого, який при здійсненні своїх повноважень є самостійним у процесуальній діяльності, втручання у яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Таким чином, перебуваючи на посаді начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 , відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України, є службовою особою та, згідно з п. 2 примітки до ст. 368 КК України, займає відповідальне становище.
В провадженні відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001006 від 04.09.2021 року, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Досудове розслідування по вказаному кримінальному здійснює слідча відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9
11.09.2021 року до кімнати приймання громадян Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Троїцька, 2а, прибув ОСОБА_5 , де усно висловив пропозицію у передачі начальнику відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 неправомірної вигоди у сумі 500 доларів США, що відповідно до офіційного курсу української гривні до долару США, встановленого Національним банком України на 11.09.2021 року, становить 13363 грн. 20 коп., за не притягнення його до кримінальної відповідальності по кримінальному провадженню № 0001006.
Про факт пропозиції неправомірної вигоди ОСОБА_5 за непритягнення його до кримінальної відповідальності по кримінальному провадженні № 0001006 начальником відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 11.09.2021 року було повідомлено свого безпосереднього начальника та, в подальшому, Дніпропетровське управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.
ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, 13.09.2021 року близько 16 год. 10 хв. прибув до кімнати приймання громадян ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області, де в ході розмови з начальником відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 повторно, усно, висловив пропозицію надання неправомірної вигоди у розмірі 300 доларів США, що відповідно до офіційного курсу української гривні до долару США, встановленого Національним банком України на 13.09.2021 року, становить 8003 грн. 46 коп. за не вчинення дій відносно нього, з використанням наданої їй влади, а саме: за не притягнення його до кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження № 0001006, на що отримав відмову, після чого передав ОСОБА_8 , грошові кошти в сумі 300 доларів США, тим самим надав службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірну вигоду за вчинення нею в інтересах того, хто пропонує та надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, а саме: за не притягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0001006.
Умисні дії ОСОБА_5 , які виразилися у пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду та у наданні такої вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує та надає таку вигоду, будь-якої дії, з використанням наданого їй службового становища, кваліфіковані органом досудового розслідування за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Слідчий вказує, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.
У клопотанні слідчий зазначає про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливість незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; можливість продовження або вчинення іншого кримінального правопорушення.
З врахуванням зазначеного, прохає застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначивши альтернативним запобіжним заходом заставу у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні тексту клопотання, прохав таке задовольнити. Додатково пояснив, що ризик переховування від суду та слідства підтверджується тим, що є громадянином іншої держави, не має зареєстрованого місця мешкання, міцних соціальних зв`язків та місця роботи, через що, усвідомлюючи тяжкість покарання у вигляді можливого позбавлення волі на строк до 8 років, може вчинити дії із переховування від органу досудового розслідування та суду, в тому числі залишити країну. Про ризик неналежної процесуальної поведінки підозрюваного свідчить характер висунутої йому підозри у вигляді пропозиції неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, задля уникнення кримінальної відповідальності в іншому провадженні. Через те, що свідки у даному кримінальному провадженні є особами, що проходять публічну службу, місце їх роботи відоме підозрюваному, а усі слідчі та процесуальні дії у справі ще не проведені, існує ризик незаконного впливу на свідків задля зміни ними своїх показань, а також перешкоджанню кримінальному провадженню з метою уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності. У зв`язку із тим, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має постійного легального джерела доходу, вважає, що існує ризик вчинення ним інших корисливих злочинів.
Підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого йому злочину не визнав. Пояснив, що інкримінований йому злочин не вчиняв, з`явився до ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області для того, щоб сплатити штраф, про який йому казав співробітник поліції на ім`я ОСОБА_10 . Наміру надавати неправомірну вигоду не мав. Прохав обрати запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.
Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи підозру не обгрунтованою, а ризики надуманими та не доведеними долученими до клопотання доказами. Пояснив, що мала місце провокація з боку співробітників поліції щодо підозрюваного. У випадку, якщо слідчий суддя дійде висновку про обґрунтованість підозри та хоча б одного із ризиків, прохав обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0000096 від 13.09.2021 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
13.09.2021 року о 16 год. 30 хв. ОСОБА_5 затримано у приміщенні ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
14.09.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, що виразився у пропозиції службовій особі, яка займає відповідальне становище - начальнику відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_8 надати їй неправомірну вигоду та у наданні такої вигоди за вчинення нею в його інтересах дій із використанням наданого їй службового становища у вигляді непритягнення ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності в іншому провадженні № 0001006 та закриття справи.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до неправомірних дій та обґрунтованість підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення свідчать докази, які долучені до матеріалів клопотання, а саме: рапорт начальника відділення СВ ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_8 про отримання від ОСОБА_5 пропозиції неправомірної вигоди у вигляді 500 дол.США за непритягнення його до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 0001006; протокол огляду місця події від 13.09.2021 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 14.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 14.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 14.09.2021 року; протокол огляду цифрового носія від 15.09.2021 року; витяг з наказу № 278 о/с від 19.07.2021 року про призначення ОСОБА_8 на посаду начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; відеозапис з камери відеоспостереження, встановленої у приміщенні ДРУП ГУНП у Дніпропетровській області; докази у їх сукупності.
З оглянутого у судовому засіданні відеозапису з камери відеоспостереження, розташованої у приміщенні Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області по вул. Троїцька площа, 2а у м. Дніпрі, встановлено, що особа, схожа на ОСОБА_5 пропонує «вирішити питання» по іншому кримінальному провадженню та кладе на стіл речі схожі на гроші, а потім забирає їх.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
Так, згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми до такого ступеню, щоб забезпечити засудження, але мають бути настільки достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.
З врахуванням вищевказаних письмових доказів та відеозаписів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінального правопорушення є обґрунтованою.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, тобто тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_5 .
Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_5 не перебуває у зареєстрованому шлюбі, на утриманні дітей не має, не є опікуном чи піклувальником над недієздатними чи непрацездатними особами, тобто не має достатньо міцних соціальних зв`язків, не має зареєстрованого місця мешкання, є громадянином іншої держави, перебуває під загрозою призначення, у випадку доведеності його вини, покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк до восьми років позбавлення волі.
Органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни ним місця мешкання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду, зокрема, із використанням паспорту громадянина іншої держави для виїзду закордон. Внаслідок того, до досудове розслідування тільки розпочато, усі слідчі та процесуальні дії не проведені, підозрюваному відомі особи свідків сторони обвинувачення, місце їх роботи, беручи до уваги характер інкримінованого правопорушення, високоймовірним є ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Так, при встановленні наявності ризику позапроцесуального впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання у кримінальному провадженні показань від осіб, які є свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на тих показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто на показаннях допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею осіб. Суд, згідно із вимогами ч. 4 ст. 95 КПК України, не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Оскільки матеріали клопотання вказують на те, що підозрюваному на даний час стали відомі анкетні дані свідків, вважаю наявним ризик і у вигляді можливого позапроцесуального впливу на свідків, з метою зміни ними раніше наданих показань та уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності. До такого висновку приходжу і тому, що на цей час підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, ґрунтується, в основному, саме на показаннях свідків, які, хоча і є наданими слідчому, однак не можуть бути покладені, як зазначено вище, у мотивування рішення суду по суті обвинувачення.
Інші ризики свого підтвердження у ході судового засідання не віднайшли.
Суд не приймає надані захисником характеристику з місця проживання, акт про мешкання та акт про перебування на утриманні, оскільки доказів того, що особи які їх підписали є сусідами підозрюваного не надано.
У наданому свідоцтві про народження ОСОБА_13 , підозрюваний батьком дитини не зазначений. Довідка про проходження ОСОБА_13 УЗО не засвідчена печаткою закладу охорони здоров`я чи лікаря. Також суд враховує, що підозрюваний не перебуває у шлюбі з ОСОБА_13 . Характеристику з місця роботи надану ФОП ОСОБА_14 , суд не може прийняти як належний доказ, який підтверджує працевлаштування та характеризує особу підозрюваного, оскільки доказів реєстрації вказаної фізичної особи-підприємця суду не надано, у самій характеристиці не зазначено рнокпп та повні ім`я та по-батькові фізичної особи-підприємця ОСОБА_15 , що унеможливлює її ідентифікацію. Також не надано копії наказу на роботу чи трудової книжки, які б могли підтвердити працевлаштування підозрюваного у фізичної особи-підприємця ОСОБА_14 .
Враховуючи особисті обставини життя підозрюваного, тобто відсутність у нього достатньо міцних соціальних зв`язків, його вік та стан здоров`я, а також тяжкість можливого покарання, відсутність правового зв`язку з державою, що у сукупності може свідчити на користь збільшення ризику переховування від правосуддя, вважаю, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі, не здатні, за викладених обставин, мінімізувати ризик можливого переховування від слідства та суду.
Запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам шляхом обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не є можливим, через те, що інші, більш м`які запобіжні заходи, не здатні забезпечити унеможливлення реалізації ризику у вигляді переховування від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину та повністю запобігти можливим спробам підозрюваного впливати на свідків по цьому кримінальному провадженню, в тому числі і дистанційно. Крім того, враховую, що для обрання запобіжного заходу у вигляді застави слідчий суддя має володіти доказами щодо можливості внесення підозрюваним грошових коштів у визначеній сумі на депозитний рахунок суду, однак підозрюваний не повідомляв про можливість внесення застави та є не працевлаштованим, що унеможливлює обрання йому такого запобіжного заходу. Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_5 під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.
Враховуючи те, що фактично ОСОБА_5 затримано 13.09.2021 року, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою є 11.11.2021 року.
З огляду на пред`явлену підозру та на матеріальний стан ОСОБА_5 , заставу визначаю у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 90800 гривень.
На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 193, 194, 196,309, 372,376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 дні, тобто до 11 листопада 2021 року включно.
Визначити заставу у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 90 800 гривень.
При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти звільнити.
У випадку внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язання про виконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично мешкає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого фактичного місця проживання;
-здати на відповідальне зберігання свій закордонний паспорт;
- утриматись від спілкування у будь-який спосіб зі свідками у кримінальному провадженні 0000096,
у разі невиконання яких, слідчим суддею або судом буде вирішено питання про звернення застави в дохід Держави.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Дана ухвала діє до 11 листопада 2021 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1