Провадження №1-кп/522/2537/21
УХВАЛА
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

28 грудня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси:
під головуванням судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0003279 від 20.11.2020 року відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Качагкенд Кенді, Нефтечальського району, Азербайджан, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, на території України не зареєстрованого, без постійного місця проживання, якого 12.06.2021 року Голосіївським УП ГУНП в м. Києві затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника- ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

29.09.2021 року до Приморського районного суду м. Одеси передано обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0003279 від 20.11.2020 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_6 від 13.08.2021 року (справа №522/20818/20, провадження №1-кс/522/8206/21) відносно ОСОБА_3 обрана міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181600,00 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот гривень 00 коп.) гривень.
Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України, після отримання обвинувального акту не пізніше п`яти днів з дня його надходження, суддя призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.
Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, оскільки ризики, передбачені у п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом при застосуванні запобіжного заходу, ще мають місце, а саме що обвинувачений може переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики не доведені, ОСОБА_3 раніше не судимий, має постійне місце проживання, а тому просили змінити відносно обвинуваченого запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.
Дослідивши матеріали обвинувального акту, заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

Суд вважає, що необхідно обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого дають достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні низки умисних корисливих злочинів, один з яких відноситься до категорії тяжкого злочину, на даний час ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, обвинувачений є громадянином іншої держави, неодружений, офіційно не працевлаштований, на території України не зареєстрований, без постійного місця проживання, що свідчить про відсутність в обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, що у сукупності свідчить про те, що обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у вказаному кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .
Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спроб переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.
Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.
Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).
Можливість призначення у разі визнання винуватим обвинуваченого йому покарання у вигляді позбавлення волі, наявність невідшкодованої майнової шкоди, дає підстави вважати, що застава у максимальних межах, зазначених у п.2 ч.5 ст.182 КПК України, здатна забезпечити виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків.
Зважаючи на те, що обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, з урахуванням його майнового стану, беручи до уваги, що ОСОБА_3 є громадянином іншої держави, офіційно не працевлаштований, не одружений, офіційно не працевлаштований, на території України не зареєстрований, без постійного місця проживання, а тому суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у максимальному розмірі - 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативного запобіжного заходу.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 291, 314-317, 334, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м.Одеси про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 діб, тобто до 25.02.2022 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; провадження по справі 1-кп/522/2537/21.
Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- прибувати за кожною вимогою до суду в розумні строки;
- не залишати межі Одеської області без дозволу прокурора чи суду;
- утримуватись від спілкування із свідками у кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії запобіжного заходу становить 60 днів і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто з 28.12.2021 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
28.12.2021