Справа № 643/2087/22
Провадження № 1-кс/643/742/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.02.2022 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна,-
ВСТАНОВИВ:

З наданих матеріалів вбачається, що у провадженні СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000430 від 09.02.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Під час досудового розслідування по кримінальному провадженню встановлено, що 08.02.2022 невстановлена особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 з підвального приміщення здійснила крадіжку майна АТ «УКРТЕЛЕКОМ».

Під час огляду місця події 08.02.2022 у період часу з 18:12 по 18:40 у підвальному приміщенні буд. АДРЕСА_1 слідчим СВ ОСОБА_4 було виявлено та вилучено два відрізка кабелю чорного кольору з маркувальним позначенням ТППз 20х2х0,5 загальною довжиною 15 метрів.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України слідчий зазначає, що вилучене майно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, оскільки може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.
В судове засідання слідчий не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності.
Про час та дату розгляду клопотання повідомлялось ПАТ «Укртелеком», яке згідно витягу з ЄРДР є потерпілим в рамках даного провадження, однак представник вказаного Товариства у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Дане клопотання направлено до суду поштою 09.02.2022, тобто на наступний робочий день після вилучення майна.
Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, вилучене майно має статус тимчасово вилученого, а обставин, які б вказували на безпідставність його вилучення не встановлено.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України, дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження потерпілим майном, яке є предметом даного клопотання. Вилучене майно відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що воно могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є майном, яке було об`єктом кримінально протиправних.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами слідчого щодо необхідності накладення арешту, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тому, на переконання суду, не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому зашкодити кримінальному провадженню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 100, 107, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.
З метою збереження речових доказів, накласти арешт на майно, а саме на два відрізки кабелю чорного кольору з маркувальним позначенням ТППз 20х2х0,5, загальною довжиною 15 метрів, які були виявлені та вилучені під час огляду місця події проведеного 08.02.2022 у період часу з 18:12 по 18:40 з підвального приміщенні буд. АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1