Справа № 308/9093/21
У Х В А Л А
05 жовтня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника адвоката ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді обвинувальний акт, що надійшов з Львівської обласної прокуратури, у кримінальному провадженні №0000210, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22 грудня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.189 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

16 липня 2021 року до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з Львівської обласної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000210, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22 грудня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.189 Кримінального кодексу України.

16 липня 2021 року за протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказаний обвинувальний акт передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21 липня 2021 року призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про застосування щодо обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави.

Захисником обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_8 заявлено клопотання про витребування від Генеральної прокуратури України інформаційної довідки по кримінальному провадженню №0000210 від 22.12.2020 з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань до моменту звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, з вказівкою усіх процесуальних рішень та часу їх виконання, що відповідає вкладці в ЄРДР (рух провадження), також просить додати скріншоти з вказаної вкладки. Окрім цього, просить надати скріншоти змінених фабул у даному кримінальному провадженні з моменту реєстрації кримінального правопорушення до часу направлення його до суду з обвинувальним актом.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заявив клопотання про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів в програмі «EASYCON» за його участю та за участю його підзахисного ОСОБА_7 . Обґрунтував клопотання тим, що його робоче місце знаходиться в м. Охтирка Сумської області, а місце проживання його підзахисного м. Київ.

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав подане ним клопотання про застосування щодо обвинувачених обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави. Також прокурор висловив думку про те, що справа може бути призначена до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складені та затверджені у відповідності до вимог кримінального процесуального кодексу України. Підстав для повернення обвинувального акта немає. Проти витребування доказів не заперечив. Заперечив проти проведення наступного судового засідання з обвинуваченим ОСОБА_7 , його захисником адвокатом ОСОБА_8 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів в програмі «EASYCON».

Заявив клопотання про судовий виклик свідків згідно поданого списку.

Представник потерпілого ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_4 підтримав клопотання сторони обвинувачення стосовно застосування обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави, у відношенні обвинувачених. Проти витребування доказів, виклику свідків, призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечував. Заперечив проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_8 про проведення наступного судового засідання в режимі відео конференції.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора про застосування обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави.Захисник зазначив, що застава не являється безстроковим запобіжним заходом; жодних ризиків, передбачених статтею 177 КПК України не існує. Немає підстав вважати, що обвинувачений буде переховуватись від суду, ризики незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні відсутні. Протягом всього досудового розслідування обвинувачений не вчиняв жодних дій, які б могли перешкодити кримінальному провадженню, не вчиняв інших правопорушень, не відлучався з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримувався від спілкування із свідками поза межами процесуальних дій. Проти витребування доказів, виклику свідків, призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечували. Вирішення клопотання щодо проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції залишив на розсуд суду.

Обвинувачений ОСОБА_7 та його захисник адвокат ОСОБА_8 в підготовчому судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора про застосування обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави, з підстав, аналогічних тим, які висловив адвокат ОСОБА_6 . Клопотання про витребування доказів, проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції підтримав; проти виклику свідків, призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечував. При цьому ОСОБА_7 пояснив, що в разі потреби він спроможний особисто брати участь у судових засіданнях.

Дослідивши матеріали справи, клопотання сторони обвинувачення, сторони захисту, заслухавши прокурора, представника потерпілого, обвинувачених та їх захисників, суд дійшов наступних висновків.

Щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України та затверджений процесуальним прокурором.

Підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено.

Угоди про визнання винуватості не укладались.

Кримінальне провадження підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області.

Обвинувачені отримали обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, що підтверджується розписками наявними в матеріалах справи.

З врахуванням викладеного, вважаю, що є достатні підстави для призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до ч.5 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Відповідно до ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинувачених, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчинені злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Частиною четвертою ст.314-1 КПК України передбачені випадки, коли досудова доповідь не складається. Судом не встановлено передбачених вказаною нормою підстав для не складання досудової доповіді.

Відповідно до пункту 6 частини 3 статті 314 КПК України у судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відтак суд вважає за необхідне доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь відносно обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .

Щодо клопотання прокурора про застосування щодо обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 обов`язків, передбачених у запобіжному заході у вигляді застави.

Як вбачається з реєстру матеріалів досудового розслідування, 26.01.2021 року на стадії досудового розслідування щодо ОСОБА_5 та ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

З клопотання прокурора вбачається, що 08.02.2021 року Львівським апеляційним судом змінено ухвалу слідчого судді про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 в частині застави та визначено можливість внесення застави. 09.02.2021 ОСОБА_5 звільнено з установи виконання покарань у зв`язку з внесенням застави. 01.07.2021 року Галицьким районним судом м. Львова відносно винесено ухвалу про продовження терміну дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків на два місяці, тобто до 01.09.2021 року.

01.07.2021 року Галицьким районним судом м. Львова відносно винесено ухвалу про продовження терміну тримання ОСОБА_7 під вартою із визначенням розміру застави у сумі 102 150 грн. та у випадку її сплати покладено відповідні обов`язки. 03.07.2021 року підозрюваного ОСОБА_7 було звільнено із Львівської установи виконання покарань №19 у зв`язку із внесенням застави. Строк покладених на ОСОБА_7 обов`язків закінчився.
Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно зі ст. 182 КПК України з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 2 ст. 196 КПК України передбачено, що в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, шо покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Аналізуючи положення ст. 182, 196, 202 КПК України суд уважає, що ст. 182 КПК України не передбачає строку дії застави, як запобіжного заходу, а строковість дій запобіжних заходів визначена ст. 4 ст. 196 КПК України, серед яких відсутній такий запобіжний захід як застава. Крім того, в судовому засіданні з пояснень учасників судового провадження встановлено, що ухвала про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_5 , ОСОБА_7 не містить строку дії запобіжного заходу в виді застави, а лише щодо запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою та покладених обов`язків. Тож, на думку суду, запобіжний захід у вигляді застави діє з моменту її внесення та до розгляду справи судом по суті.

Беручи до уваги, що судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000210, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 22 грудня 2020 року, у відношенні ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , обвинувачених у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, не завершився, тож дія запобіжного заходу у вигляді застави не припинилась, та продовжує діяти до ухвалення рішення в даній справі.

Частиною 3 ст.182 КПК України чітко визначено, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Аналіз положень зазначеної ч.3 ст.182 КПК України вказує, що на підозрюваного, обвинуваченого при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави автоматично в обов`язковому порядку покладаються обов`язки із забезпечення його належної поведінки та його явки за викликом. Таким чином, обов`язки, визначені в порядку ч.5 ст.194 КПК України, є додатковими до запобіжного заходу у вигляді застави, який на даний момент є чинним, а тому клопотання прокурора підлягає до задоволення.

Питання щодо зміни запобіжного заходу сторонами не ставилося.

Суд на стадії підготовчого судового засідання не вдається до дослідження матеріалів, які додані прокурором до клопотання та обґрунтовують підозру, адже діючи як суд, встановлений законом для розгляду справи по суті, не має право на стадії підготовчого розгляду вирішувати такі питання - як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування. Ці висновки суду ґрунтуються на тому, що суддя не може приймати участь в розгляді справи як такий, що вже надав відповідні висновки, щодо доказів в порядку ст. 94 КПК України, та обґрунтованості підозри, що межує з доведенням винуватості. Тим більше, ці висновки також ґрунтуються і на загальних засадах кримінального провадження, визначених положеннями статей 17, 22, 23, 26 КПК України.

Щодо клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про витребування доказів, клопотання прокурора про судовий виклик свідків

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів, здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

Як було наведено, захисником обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_8 заявлено клопотання про витребування доказів від Генеральної прокуратури України - інформаційної довідки по кримінальному провадженню №0000210 від 22.12.2020 з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань до моменту звернення прокурора до суду з обвинувальним актом, з вказівкою усіх процесуальних рішень та часу їх виконання, що відповідає вкладці в ЄРДР (рух провадження), також додати скріншоти з вказаної вкладки. Окрім цього, просить надати скріншоти змінених фабул у даному кримінальному провадженні з моменту реєстрації кримінального правопорушення до часу направлення його до суду з обвинувальним актом.

Згідно з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, Держателем Реєстру є Офіс Генерального прокурора.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає положенням ч. 1ст. 2 КПК України.

За правилами ч. 1, ч. 2, ч. 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 42 КПК України обвинувачений також має право збирати і подавати суду докази.

Положеннями 4 ст. 46 КПК України передбачено, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Відповідно до ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів, як це закріплено вимогами ч. 3 ст. 93 КПК України.

Правилами п. 5 ч. 1ст. 3 КПК України закріплено, що досудовим розслідуванням є стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направлення до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

У частині другій статті 214 КПК України, зокрема, передбачено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

До інформації, яка містить таємницю досудового розслідування та яку було створено або одержано у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення мають право на доступ учасники кримінального провадження. Зазначену правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.04.2020 (справа № 826/7244/18).

Витребування зазначених вище документів зумовлене необхідністю встановлення істини по кримінальному провадженню, витребувана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, з метою перевірки фактів дотримання вимог кримінального процесуального законодавства при реалізації своїх повноважень органом досудового розслідування та оцінки доказів з точки зору належності, допустимості та достовірності, а сторона захисту не має можливості отримати її самостійно, що підтверджено листом Офісу Генерального прокурора № 10/1/3-4544521 від 02.09.2021, у зв`язку з чим суд доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, дотримуючись принципу диспозитивності, повного, всебічного та об`єктивного дослідження доказів, та, з урахуванням необхідності забезпечення положень тривалості судового розгляду, суд вважає за необхідне витребувати в порядку частини 3 статті 93 КПК України розширений витяг (повну інформацію, інформаційну довідку) про рух кримінального провадження №0000210 від 22.12.2020 року.

Щодо судового виклику свідків згідно поданого прокурором списку, суд виходить з наступного.

За змістом ч.1ст.134 КПК України суд під час судового провадження має право за власною ініціативою або за клопотанням прокурора, обвинуваченого, його захисника здійснити судовий виклик певної особи, якщо суд встановить наявність достатніх підстав вважати, що така особа може дати показання, які мають значення для кримінального провадження, або її участь у процесуальній дії є обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Системний аналіз вказаних норм свідчить про те, що визначення кола свідків безпосередньо належить до процесу доказування, який знаходиться поза межами підготовчого судового засідання.

Відтак клопотання про виклик особи в судове засідання для допиту слід вирішити при встановленні обсягу та порядку дослідження доказів під час судового розгляду після з`ясування обставин, які відомі або можуть бути відомі конкретному свідку і які мають значення для кримінального провадження.

Щодо клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання в режимі відео конференції.

Проведення судового засідання у режимі відеоконференції, у тому числі під час судового провадження, здійснюється з дотриманням правил, передбачених статті 336 КПК.

Так, частинами 3 - 9 ст. 336 КПК України врегульовано, що якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання. А також, якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, тримається в установі попереднього ув`язнення або установі виконання покарань, дії, передбачені частиною четвертою цієї статті, здійснюються службовою особою такої установи.

З метою забезпечення реалізації положень ст. 366 КПК України та встановлення єдиного порядку роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), наказом Державної судової адміністрації України від 15.11.2012 № 155 затверджено Інструкцію про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), а також компетентними органами було проведено обладнання органів досудового слідства, відповідних судів, а також установ попереднього ув`язнення та установ виконання покарань технічними засобами проведення дистанційного провадження у режимі відеоконференції.

На відміну від наказу Державної судової адміністрації України № 169 від 08.04.2020, яким затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду у кримінальному процесі не передбачено а ні положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

З огляду на викладене та враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_10 та його захисник адвокат ОСОБА_8 бажають взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - програми EasyCon, тобто у спосіб, не передбачений Кримінальним процесуальним кодексом України, та одночасно не зазначають суд, якому слід доручити проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в порядку, передбаченому ст. 336 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання про участь у судовому провадженні у режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 197, 309, 314, 315, 316 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.189 Кримінального кодексу України, у відкритому судовому засіданні на 14 год. 00 хв. 13 жовтня 2021 року в залі судових засідань в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду за участю прокурора, потерпілого, його представника, обвинувачених та їх захисників.

Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації в порядку, визначеному законодавством, скласти досудову доповідь відносно обвинувачених:
-громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Виноградів Закарпатської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , одруженого, приватного підприємця, раніше не судимого;
-громадянина України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Розино Звенигородського району Черкаської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , одруженого, приватного підприємця, згідно ст. 89 КК України раніше не судимого.

Встановити строк представлення досудової доповіді до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області до 13 жовтня 2021 року.

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Виноградів Закарпатської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , одруженого, приватного підприємця, раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, наступні обов`язки:
- не відлучатися із місця проживання АДРЕСА_1 без дозволу суду;
- прибувати до суду за кожною вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками зі сторони обвинувачення.

Строк дії ухвали в частині застосування обов`язків визначити до 05.12.2021 року.

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Розино Звенигородського району Черкаської області, проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , одруженого, приватного підприємця, згідно ст. 89 КК України раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, наступні обов`язки:
- не відлучатися із місця проживання АДРЕСА_2 без дозволу суду;
- прибувати до суду за кожною вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утримуватись від спілкування із потерпілими та свідками зі сторони обвинувачення;

Строк дії ухвали в частині застосування обов`язків визначити до 05.12.2021 року.

Витребувати у Держателя Єдиного реєстру досудових розслідувань Офісу Генерального прокурора (01001, Україна, м. Київ, вул. Різницька, 13/15) відомості з електронної інформаційної системи Єдиний реєстр досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0000210 від 22.12.2020 року, а саме розширений витяг (повну інформацію) з вказівкою усіх процесуальних рішень та часу їх виконання, що відповідає вкладці по розділу: «Рух провадження» у вигляді роздруківок та додати скріншоти з вказаної вкладки, також надати скріншоти змінених фабул у даному кримінальному провадженні з моменту реєстрації кримінального правопорушення до часу направлення його до суду з обвинувальним актом.

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - програми EasyCon відмовити.

Ухвала в частині застосування обов`язків може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 05.10.2021 року.

Суддя Олена ГОЛЯНА