У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 листопада 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням цивільного позивача ОСОБА_2 , подане в рамках кримінального провадження за №0000866 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Потерпілий ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0000866 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, у якому просить з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення на підставі поданої потерпілим позовної заяви про відшкодування матеріальної та моральної шкоди накласти арешт на майно Ужгородської міської Ради (пл. Поштова, 3, м. Ужгород, Закарпатська обл., 88000), а саме розрахунковий рахунок: Код , IBAN UA 0084591 ДКСУ м. Київ. На грошові кошти в сумі 5 324 000, що відповідають сумі стягнення відносно поданої позовної заяви потерпілим ОСОБА_2 у даному кримінальному провадженні.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000866 від 11.03.2020 року за ст.ст.364, 367 КК України відносно посадових осіб міськвиконкому Ужгородської міської ради, які незважаючи на наявність накладеного арешту на майно згідно наказу Арбітражного суду Закарпатської області по справі 1/60 від 06.07.2000 року, а також податкової застави на заборону відчуження всього майна Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки, 29 серпня 2001 року прийняли рішення №144 «Про право оформлення власності і передачі на баланс новоствореного підприємства» «Виробничо-торгового підприємства» (ВТП) Ужгородської райспоживспілки.

Крім того посадові особи Ужгородського міськвиконкому не врахували ту обставину, що згідно рішення Арбітражного суду Закарпатської області від 19 травня 2000 року власником майна Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки являється підприємство ВКК «Редія» в особі директора і засновника громадянина ОСОБА_2 . Вказане підприємство отримало майно Райкоозаготпрому на підставі актів прийому - передачі 27 липня 2000 року, підписаними директором Райкоозаготпрому ОСОБА_3 , судовим виконавцем ОСОБА_4 , директором ВКК «Радія» ОСОБА_2 . У рішенні Арбітражного суду Закарпатської області по справі 1/60 від 19.05.2000 року за позовом ВКК «Редія» до Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки про стягнення заборгованості у сумі 169 697 гривень представники відповідача позов визнали і дали згоду на звернення стягнення суми боргу на майно Райкоозаготпрому. Внаслідок неправомірних дій посадових осіб міськвиконкому Ужгородської міської ради по відчуженні майна яке перебувало на балансі ВКК «Редія», а також наявності накладеного арешту, податкової застави, і як наслідок незаконній передачі майна третьому новоствореному підприємству потерпілому ОСОБА_2 спричинена значна матеріальна шкода міськвиконкомом Ужгородської міської ради.

Потерпілий зазначає наступний розрахунок суми (в гривнях) нанесеної матеріальної шкоди:

1.Згідно експертної оцінки вартості відновлювальних робіт будівель та споруд Галичської скотобази на підставі висновку підприємства «Ексерт-центр» від 01.10.1998 року сума вартості проведених ремонтних робіт виконавцем ВКК «Редія» складає 166 697 (сто шістдесят шість шістсот дев`яносто сім) гривень. У доларовому еквіваленті складає : 166 697 грн.: З грн. 50 коп. (курс гривні - долар на жовтень 1998 р.) = 47 627 (сорок сім тисяч шістсот двадцять сім) доларів США.

2.Станом на день подання клопотання курс долара до гривні складає 27,8 грн. Із врахуванням інфляції гривні до курсу долара загальна сума боргових зобов`язань складає сума боргу в доларах США = 47 627 (сорок сім тисяч шістсот двадцять сім) дол. США х 27,8 (курс гривні до долара = 1 324 030 (один мільйон триста двадцять чотири тисячі тридцять гривень ).

Крім цього, потерпілий вказує, що разом із матеріальною шкодою йому має бути відшкодована моральна шкода, яку він обґрунтовує наступним:

-душевними стражданнями на протязі 20 (двадцяти) років з моменту незаконного вилучення у нього майна і визнання його потерпілим у непроведеному на той час кримінальному провадженні, яке до кінця не розслідувано станом на сьогоднішній день.
-душевними стражданнями пов`язаними із тим, що внаслідок незаконних дій, належне йому підприємство ВКК «Редія» (на балансі якого знаходилось майно, незаконно реалізоване з дозволу Ужгородської міської ради) призупинило свою діяльність із за відсутності повернення затрачених коштів, та незаконного вилучення майна. На протязі 22 років він позбавлений можливості займатися підприємницькою діяльністю, внаслідок чого його сім`я терпить матеріальні нестатки. Душевне страждання привели до погіршення стану його здоров`я, він був вимушений провести операцію, виникли боргові зобов`язання, пов`язані із лікуванням.
ОСОБА_2 зазначає, що він пенсіонер, працевлаштуватись на додаткову роботу не має можливості у зв`язку з поганим станом здоров`я (цукровий діабет). Враховуючи всі перелічені вище фактори заподіяну моральну шкоду він оцінює в розмірі 4 000 000 (чотири мільйони) гривень.
У клопотанні вказано, що 09 квітня 2021 року до слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області було подано позовну заяву про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої кримінальним правопорушенням, відомості відносно якого внесені до ЄРДР за № 0000866 від 11.03.2020 року. Відповідно до вимог ст. 61 ч 2 КПК України з моменту подання позовної заяви потерпілим ОСОБА_2 були набуті права та обов`язки цивільного позивача. Зазначає, що всього загальна сума стягнення складає 5 324 000,00 грн.: майнова шкода у розмірі 1 324 000 (один мільйон триста двадцять чотири тисячі) гривень; моральна шкода у розмірі 4 000 000 (чотири мільйони ) гривень.
Перевіривши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя приходить до наступного висновку.
За змістом ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.
Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1ст. 171 КПК Україниз клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Частиною 2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У відповідності до ч.3 ст.171 КПК України у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Однак, вищезазначених вимог закону цивільний позивач ОСОБА_2 при зверненні до слідчого судді з даним клопотанням про арешт майна не дотримався.
У клопотанні цивільний позивач вказує про розмір позовних вимог, зазначає, що кримінальним правопорушення йому була завдана матеріальна та моральна шкода, проте не надано доказів завдання і розміру цієї шкоди, що є обов`язковим в силу положень ч.3 ст.171 КПК України.
Так, цивільний позивач вказує, що згідно експертної оцінки вартості відновлювальних робіт будівель та споруд Галичської скотобази на підставі висновку підприємства «Ексерт-центр» від 01.10.1998 року сума вартості проведених ремонтних робіт виконавцем ВКК «Редія» складає 166 697 грн.. Проте, висновок підприємства «Ексерт-центр» від 01.10.1998 року не було долучено до клопотання, не зазначено про причини неможливості його долучення.
Також цивільний позивач вказує, що йому було заподіяно моральну шкоду, проте жодних доказів щодо факту її заподіяння та на обґрунтування її розміру не надав.
Крім цього, до матеріалів клопотання не долучено актуальний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (долучений витяг з ЄРДР датований 12.03.2020 року), не надано доказів того кому належить рахунок IBAN НОМЕР_1 ДКСУ м. Київ, на який просить накласти арешт, не вказує, чи повідомлялось у даному кримінальному провадженні особі про підозру, зазначає, що досудове розслідування кримінального провадження здійснюється відносно посадових осіб міськвиконкому Ужгородської міської ради, проте жодних доказів на підтвердження зазначеної обставини не надає.
Вищевказані обставини є істотними та їх належить враховувати при вирішенні питання про арешт майна.
Вказане, на переконання слідчого судді, свідчить про те, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
За наведених обставин слідчий суддя вважає, що відповідно до вищевказаних вимог кримінального процесуального закону клопотання про арешт майна підлягає поверненню цивільному позивачу, а для усунення вказаних недоліків клопотання слід встановити строк в сімдесят дві години.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-172, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання цивільного позивача ОСОБА_2 , подане в рамках кримінального провадження за №0000866 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, про арешт майна, - повернути цивільному позивачу ОСОБА_2 для усунення недоліків.
Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.
Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешт майна).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1