Справа № 191/3156/21
Провадження № 1-кс/191/566/21
У Х В А Л А
іменем України

28 вересня 2021 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м.Синельникове клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000554 від 26.09.2021, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даному матеріалу,
В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 26.09.2021 о 04.10 годині на вул. Гоголя м. Синельникове Дніпропетровської області під час несення служби СРПП - 154 Факторія водій автомобіля ОСОБА_5 запропонував хабар у розмірі 1400 гривень при складанні протоколу за ст. 130 КУпАП за відмову у проходженні медичної експертизи.
За даним фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000554 від 26.09.2021, відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.
Цього ж дня, а саме 26.09.2020, вказані грошові кошти, купюрами номіналом 500 гривень 1 шт., 200 гривень 4 шт., 100 гривень 1 шт., загальною сумою 1400 гривень було оглянуто та вилучено протоколом огляду місця події, та поміщено до сейф-пакету №0043911 та опечатано.
Вказані купюри мають індивідуальні знаки, а саме купюра номіналом 500 гривень має номер «ЛД 9072135»; купюри номіналом 200 гривень мають номери «СЄ 9672512», «УВ 0470449», «ЗД 2120569», «КЗ 6864157»; купюра номіналом 100 гривень має номер «УХ 3468979».
Вказане майно було визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні та є об`єктами вчинення кримінально протиправних дій.
Згідно із ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ може зберігатися у сторони кримінального провадження, якщо він добровільно наданий, або на підставі судового рішення. Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, речі, вилучені в ході проведення огляду, вважаються тимчасово вилученим майном. Згідно ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вилученого майна, є збереження речових доказів, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Слідчий вважає, що вилучені в ході огляду місця події, що мають значення речових доказів, та вказують на вчинення кримінального правопорушення особою, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування виникає необхідність у накладенні арешту на зазначене майно на підставі ст. 170 КПК України.
Розглянувши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.94 КПК України, ст.132 КПК України, ст.173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та спів розмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому зазначеним Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, а також для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно із ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ може зберігатися у сторони кримінального провадження, якщо він добровільно наданий, або на підставі судового рішення. Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, речі, вилучені в ході проведення огляду, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що вилучені в ході огляду місця події 26.09.2021 грошові кошти в сумі 1400 грн. одну купюру номіналом 500 гривень номер «ЛД 9072135»; чотири купюри номіналом 200 гривень номери «СЄ 9672512», «УВ 0470449», «ЗД 2120569», «КЗ 6864157»; одну купюру номіналом 100 гривень номер «УХ 3468979», які є речовими доказами, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, суд вважає необхідним клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене у клопотанні майно.
Керуючись ст.ст.170-172 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти в сумі 1400 грн.: одну купюру номіналом 500 гривень номер «ЛД 9072135»; чотири купюри номіналом 200 гривень номери «СЄ 9672512», «УВ 0470449», «ЗД 2120569», «КЗ 6864157»; одну купюру номіналом 100 гривень номер «УХ 3468979», які вилучено в ході огляду місця події 26.09.2021, заборонивши власникам та уповноваженим ними особам використання та розпорядження вказаними предметами.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Синельниківського РУП ГУПН в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .
Копію ухвали направити слідчому, прокурору.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1