Провадження № 1-кс/686/7522/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2021 року м.Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Мудриголови, Городоцького р-ну., Хмельницької області, зареєстрованого за місцем проживання у АДРЕСА_1 ., жителя АДРЕСА_2 , із середньою спеціальною освітою, неодруженого, тимчасово не працюючого, раніше не судимого, ,
у кримінальному провадженні №0000226,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2021 року слідчий відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_8 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, посилаючись на те, що продовжують існувати передбачені ст.177 КПК України ризики ухилення від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, потерпілих, а також, ризик того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

В обґрунтування свого клопотання слідчий вказує, що 01 червня 2021 року близько 21.00 год. ОСОБА_6 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння за місцем свого проживання, що за адресою АДРЕСА_2 , вступив у суперечку із своєю співмешканкою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка виникла на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин через побутові взаємовідносини між ними. В ході даного конфлікту у ОСОБА_6 виник умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_9 .

Надалі, ОСОБА_6 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_9 , на ґрунті особистих неприязних відносин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті, взяв у праву руку кухонний ніж, та діючи умисно, з прикладанням сили, наніс удар ножем в область верхньої правої частини грудної клітки ОСОБА_9 , від чого остання впала на підлогу та померла на місці події.

Внаслідок вищевказаних умисних, протиправних дій ОСОБА_6 спричинив потерпілій ОСОБА_9 тілесне ушкодження у вигляді ножового поранення в області верхньої правої частини грудної клітки, від якого остання померла на місці події.

02 червня 2021 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мудриголови, Городоцького р-ну., Хмельницької області, зареєстрованого АДРЕСА_1 . та жителя АДРЕСА_2 , освіта середня-спеціальна, не одруженого, тимчасово не працюючого, громадянина України, зі слів раніше не судимого, затримано в порядку ст. 208 КПК України.

02.06.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

02.06.2021 о 14 год. 24 хв. ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
03.06.2021 ухвалою слідчого судді підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 30.08.2021 включно.
21.07.2021 ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до чотирьох місяців.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

-протоколом огляду місця події від 02.06.2021, під час якого виявлено труп ОСОБА_9 , із тілесним ушкодженням у вигляді проникаючого поранення в області верхньої правої частини грудної клітки та вилучено кухонний ніж зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров;

-лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_9 №11 від 02.06.2021;

-висновком експерта №1145 за результатами проведення судово-токсикологічної експертизи;

-висновком експерта №356 за результатами проведення судово-імунологічної експертизи;

-висновком експерта №355 за результатами проведення судово-імунологічної експертизи;

- висновком експерта №337 за результатами проведення судово-імунологічної експертизи;

-висновком експерта №338 за результатами проведення судово-імунологічної експертизи;

-висновком експерта №339 за результатами проведення судово-імунологічної експертизи;

-висновком експерта №212 за результатами проведення судово-цитологічної експертизи;

-висновком судово-психіатричного експерта №307;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ;

-протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_6 на підставі ст. 208 КПК України;

-протоколом обшуку ОСОБА_6 під час затримання на підставі ст. 208 КПК України;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 ;

-повідомленням про підозру ОСОБА_6 ;

-іншими доказами у їх сукупності.

Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного "знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють" (пункт 1 частини третьої статті 42 КПК) кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.
З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.
Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.
Кримінальним процесуальним кодексом України не визначено поняття «обґрунтованої підозри», тому Суд, в силу вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», керується практикою Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права. Так, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справа «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32).
Разом із тим, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
Повідомлена ОСОБА_6 підозра повністю відповідає зазначеним вимогам та не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
На даний момент у кримінальному провадженні виконано не всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку отриманих доказів вини ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.
Зокрема, необхідно долучити висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_9 ; судової біологічної експертизи; судово-криміналістичної експертизи; долучити висновок додаткової судово-медичної експертизи;

- провести слідчий експеримент з підозрюваним ОСОБА_6 за участі судово-медичного експерта;

- призначити додаткову судово-медичну експертизу за результатами проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 ;

- підготувати та оголосити кінцеву підозру ОСОБА_6 ;

- провести інші слідчі та процесуальні дії в яких виникне необхідність в ході подальшого досудового розслідування для повного та всебічного дослідження обставин кримінального правопорушення;

- виконати вимоги ст.ст. 290-291 КПК України (відкриття матеріалів, складення обвинувального акту та реєстру матеріалів кримінального провадження).

Обставинами, що перешкоджали здійснити ці процесуальні дії раніше є складність провадження та особлива тяжкість вчинених підозрюваними кримінальних правопорушень, довготривалість проведення судових експертиз, кількість підозрюваних, та інше.
Крім того, на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які існували на момент обрання запобіжного заходу продовжують мати місце, а саме: те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення у судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя також вважає обґрунтованими посилання слідчого щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення спрямоване на позбавлення життя особи,містить високу суспільну небезпечність,
Варто зауважити, що Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
При цьому слідчий суддя бере до уваги і сталу практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя зазначає, що встановлений за версією органу досудового розслідування спосіб вчинення кримінального правопорушення та свідчить про те, що ризик вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення є небезпідставним та продовжує існувати.
При цьому аргументи захисника ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні щодо дієвості застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки із початку досудового розслідування у кримінальному провадженні він своїх показань не змінював, переховуватися не бажає, не спростовують указаних ризиків.
Враховуючи зазначені обставини, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може бути достатнім для запобігання зазначених ризиків
Слідчий суддя вважає, що наведені стороною обвинувачення в судовому засіданні підстави для продовження строку тримання під вартою підозрюваному належним чином обґрунтовані та мотивовані, ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення не змінилися.
З врахуванням наведеного, особи ОСОБА_6 та тяжкості інкримінованого йому діяння, віку та стану його здоров`я, відсутності жодних медичних документів, які б могли підтвердити неможливість утримання підозрюваного у слідчому ізоляторі, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 .
Обставин, які є перешкодою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені ч.2 ст.183 КПК України, немає.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України, обставини в їх сукупності, приходжу до висновку, що відносно підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, адже лише такий найсуворіший запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Строк тримання під вартою слід продовжити в межах строку досудового розслідування в межах строку визначеного ст.197 КПК України

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 продовжити по 17.09.2021 року включно.

Ухвала діє по 17 вересня 2021року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1