справа № 208/287/20
№ провадження 1-кс/208/1221/21
УХВАЛА
Іменем України

17 червня 2021 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинска Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

розглянув матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, -

в с т а н о в и в :
ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до Заводського районного суду м.Дніпродзержинска Дніпропетровської області про скасування арешту.

У своїй заяві заявник просить суд скасувати арешт накладений за ухвалою Заводського районного суду м.Дніпродзержинска Дніпропетровської області від 10 червня 2021 року на вилучене 08 червня 2021 року майно.

Як вбачається з матеріалів клопотання заявник ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 не є заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, тому як до клопотання не додані документи, які підтверджують його повноваження.

З огляду на викладені положення кримінального процесуального закону, загальні засади кримінального провадження, враховуючи те, що неможливо пересвідчитись, чи дійсно мало місце волевиявлення особи щодо подання клопотання, чи дійсно вона подана саме особою, зазначеною у клопотанні, те, що за змістом принципів змагальності та диспозитивності, згідно з якими сторона в процесі вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, зокрема щодо того, подавати клопотання чи ні та самостійно обстоювати перед судом її доводи, прийнятність її форми та законність змісту, того факту, що інші процесуальні закони, що регулюють як публічні, так і приватні процесуальні правовідносини містять обов`язкову вимогу щодо підпису особи, яка подає документ по суті справи, слідчий суддя вважає за необхідне повернути матеріали клопотання заявнику, роз`яснивши йому положення КПК України - повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчим суддею також враховано, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ст. 7, 9, 22, 26, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Матеріали клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту, повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення клопотання направити особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права на повторне звернення до слідчого судді, суду у порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1