Провадження № 1-кп/761/2417/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 травня 2021 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 120 201 051 000 018 52 від 22.10.2020, у якому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Васильків Київської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, який офіційно не працевлаштований, зареєстрований та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , судимий:
- 10.11.2010 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі;
- 24.10.2011 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ст. 128 КК України до 3 років 1 місяця позбавлення волі;
- 03.04.2015 Васильківським міськрайонним судом Київської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі,
обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 314, ч. 1 ст. 315 КПК України у разі, якщо відсутні підстави для прийняття інших рішень, суд у підготовчому судовому засіданні призначає судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Прокурор вважав за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважаючи вказаний процесуальний документ таким, що відповідає вимогам ст. 291 КПК. Крім того, державний обвинувач просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений переховувався від суду, у зв`язку з цим оголошений у розшук, тобто може повторно вчинити дії, спрямовані на переховування від суду, а також перешкоджати судовому розгляду іншим чином.

Також, прокурор просив суд передати це кримінальне провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 для об`єднання з кримінальним провадженням № 120 191 001 000 071 14 від 27.07.2019 (справа № 761/38117/19), яке перебуває у нього на розгляді.
Захисник та обвинувачений не заперечували проти призначення обвинувального акту до судового розгляду та застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Також, сторона захисту не заперечувала щодо передання цього провадження судді ОСОБА_6 для вирішення питання про об`єднання з кримінальним провадженням № 120 191 001 000 071 14 від 27.07.2019 (справа № 761/38117/19).
Суд, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, дійшов висновку про таке.

Інкриміноване обвинуваченому кримінальне правопорушення мало місце на території Шевченківського району м. Києва, тобто кримінальне провадження підсудне суду, на розгляд якого надійшло.

Статтею 314 КПК визначено, що обвинувальний акт повертається прокурору у разі невідповідності цього документу вимогам КПК.

Відповідно до ст. 291 КПК обвинувальний акт має містити, серед іншого, викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

З огляду на зазначене суд вважає, що прокурором дотримані вимоги ст. 291 КПК, обвинувальний акт містить дані, обов`язкова наявність яких визначена законом.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, у силу ч.6 цієї статті суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На підставі вказаних засад кримінального провадження, а також згідно з ч.2 ст.318 КПК, суд, з`ясовуючи питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вважає, що такими особами мають бути прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, обвинувачений, його захисник.

Вирішуючи питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, суддя бере до уваги, що частиною 1 статті 194 КПК на суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування таких складових:
- чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
- чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК;
- чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Водночас, на цій стадії суд не має права надавати оцінку обґрунтованості підозри, оскільки ОСОБА_4 вже висунуте обвинувачення.
Вирішуючи питання про доцільність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд дійшов висновку, що у даному кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ст. 177 КПК.
Зокрема, обвинувачений ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі до 6 років, що свідчить про наявність обґрунтованого ризику вчинення обвинуваченим дій, спрямованих на ухилення від суду.
Крім того, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30.09.2020 у кримінальному провадженні №0007114 від 27.07.2019 (справа № 761/38117/19) надано дозвіл на затримання обвинуваченого з метою приводу до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначеним судовим рішенням обвинуваченого оголошено у розшук.
Отже, зазначені вище обставини та факт переховування обвинуваченого від суду у період з жовтня 2019 по теперішній час свідчить, що ризик переховування обвинуваченого від суду є реальним.
Оцінюючи вірогідність вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, суд бере до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні корисливого злочину, раніше засуджений за вчинення злочинів з метою власного збагачення, не має офіційного та стабільного джерела доходів, що свідчить про високу ймовірність вчинення обвинуваченим нового злочину.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК.
В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 КПК будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК суд має право визначити розмір застави до особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати.
З огляду на викладене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, з метою запобігти ризикам, суд вважає необхідним застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави у сумі 60 розмірів мінімальної заробітної плати для працездатних осіб.
Також встановлено, що Шевченківським районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_6 здійснюється судовий розгляд провадження № 1-кп/761/1209/2021 (справа № 761/38117/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 185 КК України.
У силу ч.2 ст.334 КПК у разі, якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Зазначене вимагає від суду ініціювання об`єднання вказаних кримінальних проваджень.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 9, 22, 177, 182, 183, 194, 291, 309, 314, 315, 334 КПК України, суд
у х в а л и в :
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 10.07.2021 включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136 200 (сто тридцять шість тисяч двісті) грн.
Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, розрахунковий рахунок № UA 1012089, призначення платежу застава за (ПІБ, дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- повідомляти суд про зміну свого місця перебування;
- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.
Направити кримінальне провадження судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 для вирішення питання про його об`єднання з провадженням № 1-кп/761/1209/2021 (справа № 761/38117/19) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак на дану ухвалу в частині застосування запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1