н/п 1-кс/953/6984/21
"19" липня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
володільця майна ОСОБА_4 ,
представника володільця майна ОСОБА_5 ,
14.07.2021 під час огляду місця події вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.
Володілець майна та його представник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на невідповідність вилученого майна критеріям ст. 98 КПК України, за відсутності будь-яких ушкоджень на автомобілі, що утворились наслідком зіткнення з пішоходом, не завірення належним чином копій долучених до клопотання, відсутність повноважень прокурора, які мають бути підтверджені постановою про створення групи прокурорів, а не витягом з ЄРДР, відсутність постанови слідчого про визнання автомобілю речовим доказом.
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання, витяг з ЄРДР, вислухавши доводи прокурора, міркування володільця майна та його представника, доходить наступного:
14.07.2021 під час огляду місця події вилучене майно, яке прокурор просить арештувати.
Власником автомобілю «Ніссан Лів» р.н. НОМЕР_1 є ОСОБА_7 , що вбачається зі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія НОМЕР_3 (а.с.9).
Станом на час ДТП вищевказаним автомобілем керував ОСОБА_4 ( а.с.7).
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину…Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п.1 ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.
З протоколу огляду місця події від 14.07.2021р. вбачається, виявлення на автомобілі «Ніссан Лів» р.н. НОМЕР_1 слідів «потертостей та подряпин на передньому правому крилі» (а.с.4-6).
Таким чином, вилучений транспортний засіб може містити на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Заперечення володільця майна та його представника об`єктивно спростовуються матеріалами клопотання, є надуманими і за необхідності дослідження усіх здобутих під час досудового розслідування доказів в їх сукупності з метою встановлення істини у кримінальному провадженні, - вищевикладеного висновку не змінюють.
Керуючись ст. ст. 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «Ніссан Лів» р.н. НОМЕР_1 номер кузова НОМЕР_2 , належний ОСОБА_7 .
Зберігання арештованого майна здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження» - на території спеціального майданчику зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 106.
Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: