ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7120/21
провадження № 1-кс/753/1351/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" квітня 2021 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 7 квітня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001091, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростишів, Житомирська обл., українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 8 червня 2017 року вироком Коростишівського районного суду Житомирської області за частиною першою статті 289 КК України до 3-х років обмеження волі. На підставі статті 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням, з іспитовим строком 2 роки,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України,
ВСТАНОВИВ :
9 квітня 2021 до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 7 квітня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001091, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001091, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 7 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 у грудні 2020 року, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Зарічна, 2 к.2, помітив припаркований мотоцикл «HONDA СВ 500» 1996 року випуску, синього кольору, без державних номерних знаків, і у нього виник умисел направлений на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.

7 квітня 2021 року, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на повторне незаконне заволодіння транспортним засобом, близько 22:00 год, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , підійшов до місця паркування мотоцикла «HONDA СВ 500» 1996 року випуску, синього кольору, без державних номерних знаків, який знаходився під брезентом, переконавшись у тому, що за його діями ніхто не спостерігає, заліз під брезент, відкотивши мотоцикл на відстань близько 1 метра від місця паркування, відкрив кран подачі пального на бензобаку та за допомогою «кусачків», які мав при собі для полегшення вчинення злочину, вставив їх в замок запалення мотоцикла «HONDA СВ 500» 1996 року випуску, синього кольору, без державних номерних знаків, шляхом провороту зламав лічинку замка з метою розблокування запірного пристрою керма, тобто виконав всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що незалежили від його волі, оскільки під час зламу запірного присторою керма був виявлений охоронцем ОСОБА_7 , який в подальшому припинив дії ОСОБА_5 та виклика працівників поліції.

Вказаний мотоцикл на праві власності належить ОСОБА_8 .

У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні закінченого замаху на незаконне заволодіння транспортним засобом повторно, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15 частиною другою статті 289 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 є особою, яка раніше вчиняла злочин, передбачений статтею 289 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, ОСОБА_5 раніше був засуджений за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 289 КК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний офіційно не працює, не має належних засобів для існування, не має постійного місця проживання в Києві, не має міцних соціальних зв`язків.

Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України, соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійного офіційного місця роботи, майновий стан.

Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні визнав факт вчинення ним кримінального правопорушення, вказав, що дійсно взяв мотоцикл «HONDA СВ 500» 1996 року випуску, синього кольору, без державних номерних знаків, який йому не належить, бо хотів поїхати до рідних у Житомирську області, а грошей на автобус не було, розкаявся у вчиненому, сказав, що не хоче більше потрапляти до місць позбавлення волі, просив не застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 також просила суд не застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказала, що він не буде переховуватись від слідства та суду, у нього є рідний брат та сестра, які живуть у Житомирській області, підозрюваний залишився без батьків, вони померли, він щиро розкаюється у вчиненому та не має намірів перешкоджати кримінальному провадженню. Вказала, що оптимальний запобіжний захід у цьому випадку це домашній арешт, який просила застосувати до ОСОБА_5 за місцем його реєстрації.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001091, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 7 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України.
7 квітня 2021 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

8 квітня 2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 289 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення від 7 квітня 2021 року;

- протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 7 квітня 2021 року;
- протокол огляду місця події від 8 квітня 2021 року;
- постанова про визнання речовим доказом від 8 квітня 2021 року;
- протокол допиту потерпілого від 8 квітня 2021 року;
- протокол допиту свідка ОСОБА_7 , який вказав, що 7 квітня 2021 року він перебував на роботі (охоронець) за адресою: АДРЕСА_3 , до нього підійшли мешканці будинку та вказали, що на парковці під брезентом, якась людина щось робить, коли він підійшов до місця паркування мотоциклу невідома особа піднялась та почала котити мотоцикл, коли він запитав його, що той робить, невідомий відразу кинув мотоцикл і почав бігти, ОСОБА_7 його наздогнав та викликав працівників поліції;
- протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 8 квітня 2021 року, яких було запрошено в цей день в якості понятих під час вилучення у підозрюваного плоскогубців та мотошлему;
- протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 від 8 квітня 2021 року, які вказали, що повертаючись до дому за адресою: АДРЕСА_3 , на парковці під брезентом помітили як якась людина робить не зрозумілі речі, вони підійшли до охоронця та повідомили йому, що невідома особа намагається викрасти мотоцикл, коли невідомий помітив охоронця почав тікати;
- пояснення ОСОБА_5 від 7 квітня 2021 року, який вказав, що дійсно намагався заволодіти мотоциклом, що йому не належить за адресою: АДРЕСА_3 , намагався «завести» мотоцикл, проте під час таких спроб до нього підійшов охоронець, він намагався втекти, проте його затримали.
- протокол затримання у порядку ст. 208 КПК України;
-протокол допиту підозрюваного за участю захисника;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, факт заволодіння транспортним засобом, у судовому засіданні не заперечував підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною другою статті 289 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки .
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню.
Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, ОСОБА_5 неодноразово судимий, останній раз 8 червня 2017 року вироком Коростишівського районного суду Житомирської області за частиною першою статті 289 КК України до 3-х років обмеження волі. На підставі статті 75 КК України звільнений від відбуття покарання з випробуванням, з іспитовим строком 2 роки. Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 6 липня 2018 року іспитовий строк було скасовано та особу направлено до місць обмеження волі. Відповідно до довідки про звільнення ОСОБА_5 відбував покарання в установах Державної кримінально-виконавчої служби з 6 липня 2018 року по 8 листопада 2019 року; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не має коштів для існування та для повернення до місця реєстрації у Житомирську області, не має міцних соціальних зв`язків.
Між тим, на думку суду, відсутній такий ризик незаконно впливати на свідків, та перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів, а ОСОБА_5 не заперечував факт заволодіння транспортним засобом 7 квітня 2021 року.
Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини другої статті 289 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, те, що у 2017 році ОСОБА_5 був засуджений за вчинення злочину, передбаченого частиною першою статті 289 КК України, під час виконання вироку, порушив обов`язки, покладені на нього судом, а саме неодноразово не з`являвся на виклики до органів пробації, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 289 КК України, а також те, що ОСОБА_5 не працює та вказав у судовому засіданні, що метою заволодіння транспортним засобом було намагання поїхати до Житомирської області, а коштів на автобус він не мав. Приймаючи таку позицію, суд враховує показання підозрюваного та захисника, але окрім їх показань у судовому засіданні інших доказів стороною захисту надано не було.
Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (пункти 1, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.
Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно ОСОБА_5 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як домашній арешт, оскільки стороною захисту не надано суду доказів фактичного проживання ОСОБА_5 у місті Києві та не надано доказів на підтвердження наявності певного житла в іншому місті, де підозрюваний може перебувати та виконувати покладені на нього у такому випадку обов`язків, не порушуючи їх.
Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 7 квітня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001091, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів підлягає задоволенню.
При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , а саме з 7 квітня 2021 року з 22:10 год.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, відсутність у нього офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визнає факт вчинення кримінального правопорушення (незаконне заволодіння транспортним засобом), враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 8 квітня 2021 було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 289 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 . Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_5 затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.
Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 7 квітня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001091, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частини другої статті 289 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Коростишів, Житомирська обл., українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 5 червня 2021 року до 22:10 год.
Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 (сорок п`ять тисяч чотириста) грн. 00 (нуль) коп.
В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 5 червня 2021 року включно.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали складено 14 квітня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1