05.08.2021 Єдиний унікальний № 371/565/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про продовження строку запобіжного заходу

5 серпня 2021 року м. Миронівка

ЄУН 371/565/21

Провадження № 1-кс/371/177/21

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про продовження строку тримання під домашнім арештом, подане відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000184, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 6 червня 2021 року за ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання подано до суду 2 серпня 2021 року о 14 год. 32 хв.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.

Клопотання про продовження строку домашнього арешту відповідає вимогам ст.ст. 184, 199 КПК України, містить виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився, та виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що ОСОБА_6 підозрюється у закінченому замаху на умисне вбивство, вчиненому способом, небезпечним для життя багатьох осіб. Рішенням слідчого судді від 9 червня 2021 року до нього застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, строк дії запобіжного заходу спливає 7 серпня 2021 року.

Завершити розслідування кримінального провадження в терміни, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 219 КПК України, не можливо у зв`язку з необхідністю долучення до матеріалів кримінального провадження висновків експертиз, які призначені у кримнільному провадженні та не завершені; складення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозрита допиту підозрюваного ОСОБА_6 з урахуванням встановлених обставин та даних висновків судових експертиз; проведення слідчого експеримента з підозрюваним ОСОБА_6 ; виконання інших слідчих та процесуальних дій, спрямованих на закінчення досудового розслідування; відкриття матеріалів кримінального провадження іншій стороні, надання сторонам доступу до матеріалів досудового розслідування; складення обвинувального акта та реєстру матеріалів кримінального провадження з метою направлення кримінального провадження до суду.

За змістом клопотання, ризики переховування від органу досудового розслідування, незаконного впливу на потерпілу та свідків не зменшилися.

Наявні ризики мотивовані тими фактами, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має постійного місця роботи, може чинити фізичний та психологічний тиск на потерпілу і свідків, переховуватися від органу досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Підтвердженням вручення копій клопотання та доданих до нього документів є розписки про їх отримання підозрюваним та захисником 30 липня 2021 року об 11 годині 5 хвилин.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з підстав, зазначених у ньому, вказали на наявні ризики та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний не заперечив проти продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту, проте просив застосувати не цілодобовий домашній арешт, щоб мати можливість виходити з будинку. Пояснив, що він співпрацює зі слідством, наміру перешкоджати досудовому розслідуванню у жодний спосіб не має, проживає з матір`ю віком 99 років, яка не спроможна сходити до магазину та до аптеки.

Захисник підозрюваного вважає, що не цілодобовий домашній арешт є запобіжним заходом, який забезпечить виконання підозрюваним його обов`язків в ході досудового розслідування, проте підстави для продовження запобіжного заходу взагалі відсутні, оскільки підозра не обґрунтована, ризики відсутні.

Оцінка змісту клопотання, наданих матеріалів та доводи сторін кримінального провадження вказують на наявність підстав для часткового задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено такі обставини.

6 червня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000184 внесені відомості про кримінальне провадження за ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України.

Ці обставини підтверджені даними Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За обставинами, викладеними у клопотанні, у кримінальному провадженні ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні наступних дій.

6 червня 2021 року в період часу з 16 години по 18 годину ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , спільно зі своєю дружиною ОСОБА_7 вживав алкогольні напої.

В ході спільного розпивання алкогольних напоїв, між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , на ґрунті побутових відносин виникла сварка, яка супроводжувалась взаємними образами. Під час сварки дружина наказала ОСОБА_6 залишити приміщення будинку.

ОСОБА_6 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, будучи обуреним висловлюванням своєї дружини ОСОБА_7 , став їй погрожувати убивством шляхом підпалу будинку, проте остання продовжила сварку та вимагала від нього залишити приміщення будинку.

В цей час, приблизно о 18 годині 10 хвилин, в ході суперечки з дружиною, ОСОБА_8 вирішив заподіяти смерть дружині та вчинив дії, спрямовані на умисне позбавлення її життя у спосіб, небезпечний для життя багатьох осіб.

Взявши з підлоги у підсобці будинку пластикову пляшку ємністю 1,5 літрів із вмістом близько 0,7 літрів бензину, ОСОБА_6 зайшов в кімнату будинку, де перебувала його дружина ОСОБА_7 , яка сиділа на стільчику, та вилив на неї і на підлогу поруч з нею весь бензин з пластикової пляшки.

Відразу після цього, ОСОБА_6 , з метою вбивства, передбачаючи та бажаючи настання негативних наслідків у вигляді смерті дружини ОСОБА_7 , взяв запальничку та підпалив розлитий ним на підлозі бензин, в результаті чого відбулося загоряння підлоги, одягу та тіла потерпілої. Після цього, не маючи на меті врятування життя та надання допомоги своїй дружині, яка знаходилась у безпорадному стані, ОСОБА_6 залишив палаюче приміщення будинку та потерпілу ОСОБА_7 , яка перебувала у вказаному приміщенні.

Не зважаючи на вжиті ОСОБА_6 заходи, спрямовані на позбавлення життя своєї дружини ОСОБА_7 , шляхом підпалу будинку, її одягу та тіла, довести свій злочинний умисел до кінця йому не вдалося з причин, що не залежали від його волі, оскільки дружина вибігла з будинку та підручними засобами загасила на своєму одязі та тілі полум`я.

Таким чином, ОСОБА_7 виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, однак смерть потерпілої не настала, а злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки полум`я на тілі потерпілої ОСОБА_7 їй вдалося погасити.

Від дій ОСОБА_6 . ОСОБА_7 отримала тілесні ушкодження у вигляді термічних опіків шкіри, обличчя, тулуба, верхніх та нижніх кінцівок І-ІІІ ступенів загальною площею 60 % поверхні тіла та опіковий шок II ступеню. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 померла у медичному закладі.

7 червня 2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України, за дії, які були вчинені ним 6 червня 2021 року, і полягали в закінченому замаху на умисне вбивство, вчиненому способом, небезпечним для життя багатьох осіб.

Ухвалою слідчого судді Миронівського районного суду Київської області від 9 червня 2021 року до підозрюваного застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Запобіжний захід обрано на строк до 7 серпня 2021 року.

За змістом рішення слідчого судді, клопотання про взяття під варту подано щодо особи, яку не обґрунтовано підозрюють у вчиненні злочину, передбаченого ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України, в судовому засіданні, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчим не було доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у замаху на вчинення тяжкого злочину.

Слідчим суддею встановлено, що матеріали кримінального провадження не містять даних, що підтверджують підозру у замаху на вчинення злочину, передбаченого ст. 115 ч. 2 п. 5 КК України, підозра не є обґрунтованою, в розпорядженні слідчого відсутні здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які вказують на наявність ознак вказаного злочину.

Слідчий суддя оцінив докази, на яких ґрунтується підозра, вказав на відсутність доказів того, що дії підозрюваного були спрямовані на заподіяння смерті потерпілій, створювали реальну загрозу життю не лише потерпілій, а й іншим людям, дійшов висновку про ймовірне вчинення підозрюваним ОСОБА_6 дій, які можуть бути кваліфіковані за ст. 270 ч. 1 КК України, та, з огляду на застосовану у такий спосіб кваліфікацію дій підозрюваного, вказав, що підозрюваний є особою, яка раніше не судима та підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Слідчий суддя вказав, що для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, прокурор повинен довести, що він перебуваючи на волі переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню або його повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину. Матеріали клопотання не містять жодного доказу, який вказує на те, що підозрюваний перебуваючи на волі переховувався від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджав кримінальному провадженню, або ж йому повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, як цього вимагає норма ст. 183 ч. 2 п. 3 КПК України.

Не зважаючи на викладені факти щодо необґрунтованості підозри, слідчий судя вказав на наявність ризику знищення підозрюваним доказів, на який вказував у клопотанні слідчий, та застосував до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України, у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. Продовження строку домашнього арешту можливе при особливій необхідності, пов`язаній зі складністю кримінального провадження.

Постановою керівника Обухівської окружної прокуратури від 5 серпня 2021 року строк розслідування кримінального провадження № 0000184, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 6 червня 2021 року за ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України, продовжено до трьох місяців, тобто до 7 вересня 2021 року. Постанова вмотивована складністю кримінального провадження та необхідністю виконання ряду слідчих дій.

Незважаючи на суперечливі мотиви слідчого судді щодо необґрунтованості підозри, подані матеріали підтверджують той факт, що підстави для обрання запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 мали місце.

Попередня правова оцінка зібраних на момент подання клопотання про застосування запобіжного заходу доказів сторони обвинувачення вказувала на ті обставини, що підозра за ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України була обґрунтованою, в розпорядженні слідчого були та є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які вказують на наявність ознак злочину. За вказаний злочин передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно правил статті 91 КПК України, обставини вчинення кримінального правопорушення, винуватість підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

За змістом ст. 24 КК України, наявність вини у формі умислу передбачає, що особа усвідомлювала суспільно небезпечний характер свого діяння (дії або бездіяльності), передбачала його суспільно небезпечні наслідки і бажала або свідомо припускала їх настання.

Відповідно до ст. 15 ч. 1 КК України, замахом на злочин є вчинення особою з прямим умислом діяння (дії або бездіяльності), безпосередньо спрямованого на вчинення злочину, якщо при цьому злочин не було доведено до кінця з причин, що не залежали від її волі. Тобто із суб`єктивної сторони замах на злочин можливий лише з прямим умислом.

Наслідки, які не настали, інкримінуються особі у тому разі, якщо вони передбачалися ціллю його діяння і досягнення такої цілі було б неможливе без таких наслідків. Якщо ж винний діяв з непрямим умислом, він не може нести відповідальність за замах на вбивство. У випадку, коли особа, завдаючи іншій особі тілесні ушкодження, свідомо припускає настання будь-яких наслідків, у тому числі смерті, вона також не може бути притягнута до кримінальної відповідальності за замах на вбивство. Крім того, злочин не може бути кваліфікований як замах на вбивство і у випадках, коли винний діє з неконкретизованим умислом, допускаючи можливість як заподіяння будь-якої шкоди здоров`ю, так і настання смерті. Відповідальність у цих випадках настає лише за наслідки, які фактично настали.

Заподіяння тілесних ушкоджень потерпілому характеризується у цьому випадку не лише непрямим, а ще й неконкретизованим (невизначеним) умислом. За неконкретизованого умислу винний, вчиняючи злочин, хоча і передбачає можливість настання різних шкідливих наслідків, але до кінця не усвідомлює їх характеру і тяжкості. А оскільки особа невизначеного умислу одночасно передбачає різні за характером і тяжкістю наслідки, але фактично реалізується лише один з них, кримінальна відповідальність настає за наслідки, що настали.

Висновок про спрямованість умислу підозрюваного саме на умисне вбивство дружини, що не було доведено до кінця з причин, які не залежали від його волі, може бути зроблено після зясування належним чином всіх обставин кримінального правопорушення.

Визначити, які конкретні злочинні наслідки своїх дій передбачав винуватий і бажав їх настання, можна лише за ретельного аналізу складу вчиненого злочину і виявлення його елементів та всіх обставин справи. Порушення цієї вимоги може породжувати помилки щодо кваліфікації злочину, проте, така кваліфікація не може бути здійснена слідчим суддею при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, окрім іншого, вноситься попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Оскільки такі відомості (фабула та кваліфікація) вносять до здійснення дій з досудового слідства, лише згодом стане зрозуміло чи була попередня кваліфікація, яку внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідною, або при внесенні було здійснено припущення, яке не знайшло свого підтвердження, або діяння має іншу кваліфікацію.

Якщо під час досудового розслідування чи судового розгляду будуть встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа, є можливість змінити кваліфікацію кримінального правопорушення, склавши нову підозру, змінивши раніше повідомлену підозру, змінивши обвинувачення (правову кваліфікацію та/або обсяг обвинувачення).

Слідчий суддя враховує приписи ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». І такі факти мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною. Зокрема, таких висновків суд дійшов у справі «Нечипорук і Йонкало проти України».

Слідчий суддя вважає, що в ході досудового розслідування встановлені переконливі факти, на підставі розумної оцінки яких можливо визнати причетність ОСОБА_6 до вчинення злочину вірогідною, матеріали кримінального провадження містять дані, які підтверджують підозру у вчиненні злочину.

Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_6 погрожував дружині, що спалить її, розлив біля її ніг легкозаймисту рідину, здійснював заходи до підпалу вказаної рідини. Той факт, що він стверджує, що не мав наміру на вбивство дружини і не розуміє, від чого стався вибух, не вказує на ті обставини, що дії з підпалу були вчинені не ним, і що він не мав умислу на заподіяння смерті особи.

Обставини події та намірів підозрюваного на позбавлення особи життя підлягають встановлення в ході досудового розслідування, підлягає дослідженню поведінка підозрюваного до, під час та безпосередньо після вчинення злочину. Висновок слідчого судді про відсутність умислу підозрюваного на вбивство дружини, зроблений на підставі показань свідків, не заслуговує на увагу при вирішенні питання про продовження дії запобіжного заходу.

Прокурором та слідчим доведено, що наявний під час обрання запобіжного заходу ризик не зменшився.

Слідчим не доведено наявність нових ризиків переховування від органів досудового розслідування або суду та незаконного впливу на потерпілу і свідків. Зазначені ризики є припущенням.

Підозрюваним та його захисником не надано обґрунтувань та доказів в підтвердження зміни обставин, які існували під час обрання запобіжного заходу, на час розгляду клопотання про продовження строку домашнього арешту.

У даному кримінальному провадженні наявні докази, які підтверджують причетність ОСОБА_6 до інкримінованого йому злочину, досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершено, безпідставного тривалого розслідування не допущено, підстави для скасування обраного обвинуваченому запобіжного заходу не встановлені.

У п. 42 рішення Європейського суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

В ході досудового розслідування проведено ряд слідчих дій та існують обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, та виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом.

Такими обставинами є необхідність отримання та долучення до матеріалів кримінального провадження висновків призначених у кримінальному провадженні експертиз: судово-медичної, психолого-психіатричної, комплексної пожежно-технічної та експертизи матеріалів, речовин та виробів, які на даний час не завершені; складення повідомлення про зміну раніше повідомленої підозрита допиту підозрюваного ОСОБА_6 з урахуванням встановлених обставин та даних висновків судових експертиз; проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 ; виконання інших слідчих та процесуальних дій, спрямованих на закінчення досудового розслідування. Враховуючи зібрані в ході досудового розслідування докази, необхідно вирішити питання про відкриття матеріалів кримінального провадження іншій стороні, надати сторонам доступ до матеріалів досудового розслідування, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження з метою направлення кримінального провадження до суду.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_6 , ризик, який продовжує існувати, характеризуючі дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за доцільне продовжити щодо підозрюваного дію запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у виді домашнього арешту здатний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, тобто одночасно буде забезпечено виконання цілей кримінального провадження та дотримано права особи підозрюваного.

Поряд з цим, слідчим суддею враховується, що підозрюваний має постійне місце проживання, перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом, не порушував його умови.

З метою надання можливості підозрюваному самостійно утримувати себе та родину, в тому числі, матір похилого віку, задовольнити свої життєві потреби, зокрема придбати продукти харчування, медикаменти тощо, а також заробляти на прожиття, слідчий суддя дійшов висновку за можливе продовжити дію домашнього арешту, проте у нічний час, зокрема з 22 години вечора до 06 години ранку наступного дня, та застосувати до підозрюваного обовязки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Даний режим запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування.

Враховуючи вказані обставини та той факт, що необхідність у раніше обраному підозрюваному ОСОБА_6 запобіжному заході не відпала, строк тримання підозрюваного під домашнім арештом необхідно продовжити в межах строку досудового розслідування та заявлених слідчим вимог.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-179, 184, 197, 199 КПК України, слідчий судя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого про продовження строку тримання під домашнім арештом, подане відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000184, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 6 червня 2021 року за ст.ст. 15 ч. 2, 115 ч. 2 п. 5 КК України, задовольнити частково.

Продовжити строк тримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця села Юхни Миронівського району Київської області, адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , адреса місця перебування: АДРЕСА_2 , під домашнім арештом до 5 вересня 2021 року.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_6 у період часу з 22 години вечора до 06 години ранку наступного дня залишати житлове приміщення: будинок під номером АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає за адресою: будинок під номером АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- носити електронний засіб контролю.

Термін дії обов`язків визначити до 5 вересня 2021 року.

Ухвала про продовження строку тримання під домашнім арештом підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу передати для виконання до органу національної поліції за місцем проживання підозрюваного Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУНП у Київській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1