Справа № 640/3004/19
н/п 1-кс/953/5063/21
УХВАЛА
"26" травня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Дергачі Харківської області, громадянин України, освіта вища, вдовець, ветеран праці, пенсіонер, працює дитячий садок №282, охоронець, раніш не судимий, зареєстрований: АДРЕСА_1 , мешкає: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190; ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 146; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України,-
Як вбачається з клопотання, наприкінці січня 2018р. ОСОБА_6 створив та очолив організовану групу у складі з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , якими в період з 01.02.2018 до 29.11.2018 вчинені злочини.
Так, 12.07.2018 ОСОБА_7 прибула до ОСОБА_9 в квартиру АДРЕСА_3 , де назвавшись соціальним працівником передала ОСОБА_9 заздалегідь придбані за гроші ОСОБА_6 продукти харчування та під приводом оформлення документів щодо допомоги у сплаті комунальних платежів
попросила ОСОБА_9 передати їй оригінали правовстановлюючих документів на вказану квартири АДРЕСА_4 та її особисті документи, на що ОСОБА_9 , погодилась.
Після цього в період з 12.07.2018 до 25.07.2018 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підробили довіреність від імені ОСОБА_9 на ім`я ОСОБА_8 , за якою останній має право діяти від імені ОСОБА_9 з питань відчуження всього належного їй нерухомого майна.
26.07.2018 з використанням оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_5 , підробленої довіреності ОСОБА_8 отримав висновок про ринкову вартість квартири.
01.08.2018 близько 12.00 ОСОБА_6 ОСОБА_8 , а також ОСОБА_7 разом з матір`ю ОСОБА_10 , не обізнаною про злочинний план учасників організованої групи прибули до приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_6 , де між ОСОБА_8 , який діяв від імені ОСОБА_9 на підставі підробленої довіреності та ОСОБА_10 укладений договір купівлі-продажу кв. АДРЕСА_5 , при цьому фактично гроші за квартиру ОСОБА_10 не передавалися.
Після цього ОСОБА_6 у в складі організованої групи разом з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , підшукав добросовісного покупця вищевказаної квартири та 13.09.2018 між ОСОБА_10 та ОСОБА_12 укладений договір купівлі-продажу зазначеної квартири, посвідчений приватним нотаріусом ОСОБА_13 . Отримані від ОСОБА_12 гроші у сумі 896960 грн. ОСОБА_10 на вимогу ОСОБА_7 передала ОСОБА_6 , після чого учасники організованої групи ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 розділили між собою та розпорядились на власний розсуд.
Крім того 27.08.2018 ОСОБА_14 на прохання ОСОБА_7 , не обізнаниий у злочинних намірах учасників організованої групи, прибув до ОСОБА_9 в квартиру АДРЕСА_3 , звідки на автомобілі, який мав у користуванні перевіз ОСОБА_9 до помешкання свого знайомого ОСОБА_15 за адресою: АДРЕСА_7 , попередньо отримавши згоду останнього на тимчасове проживання в його будинку жінки похилого віку. ОСОБА_9 , опинившись у незвичних для неї умовах в чужому будинку стала плакати та вмовляти останнього повернути її додому. ОСОБА_14 негайно перевіз ОСОБА_9 до квартири АДРЕСА_3 , про що повідомив ОСОБА_7 , яка доповіла про це іншим учасникам організованої групи.
29.11.2018 близько 15.00 в м. Харкові ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 прибули до приміщення приватного нотаріуса ХМНО ОСОБА_16 за адресою: АДРЕСА_8 , де ОСОБА_8 , назвавшись родичем власниці квартири ОСОБА_9 , з використанням підробленої довіреності від імені ОСОБА_9 , уклав з ОСОБА_6 договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_3 . Після цього ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , домовились продати зазначену квартиру добросовісним покупцям після смерті ОСОБА_9 та розділити між собою гроші, отримані від її продажу.
15.05.2021 ОСОБА_6 повідомлена підозра за ч. 4 ст. 190; ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 146; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358; ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.
В обґрунтування клопотання слідчий, прокурор посилались на тяжкість кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_6 , наявність ризиків, передбачених п.1, п. 2, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Слідчий, прокурор у судовому засіданні клопотання підтримали. Прокурор просила визначити заставу у розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на належну процесуальну поведінку підозрюваного, недоведеність ризиків. В порядку ст.206 КПК України підозрюваний пояснив, що насильство на досудовому слідстві до нього не застосовувалось. Вину не визнав.
Слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Як вбачається з роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та
кримінальних справ, наведених у листі № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011р. у справі "Харченко проти України").
Таким чином, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, та достатніх підстав вважати доведеним існування ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу слідчим та прокурором не доведена.
Так, при вирішенні питання обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких підозрюється, данні про особу підозрюваного, його вік, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця мешкання, відсутність попередніх судимостей, належну процесуальну поведінку, слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу достатнє для запобігання ризикам, передбаченим п.1, п.2, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а тому відмовляє у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відповідно ч.4 ст. 194 КПК України обирає підозрюваному більш м`який запобіжний захід у вигляді застави відповідно до п.3 ч.5 ст.182 КПК України - в розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 340 500грн. (150 х 2270 грн. = 340 500 грн.).
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Роз`яснити підозрюваному, що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 строком на два місяці наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом; не відлучатись з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 ; здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області документи на ім`я громадянина України ОСОБА_6 , які дають право на виїзд та в`їзд до України; утриматись від спілкування з потерпілою ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_14 , ОСОБА_10 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_11 , ОСОБА_15 , іншими підозрюваними ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.
Застава, не звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали отримав «____»_________2021р. _____________________

ОСОБА_6