Справа №522/21/15-к
Провадження №1-кп/522/425/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 року Місто Одеса
Приморський районний суду міста Одеси у складі:
Головуючого судді - ОСОБА_1
судді ОСОБА_2
за участю секретаря - ОСОБА_3
під час здійснення судового розгляду у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №008535 від 19.09.2014 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, з середньою освітою, працюючого охоронцем в Одеському професійному ліцеї морського транспорту, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України, обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених, ч.2 ст.15 ч.1 ст.115, ч.1, ч.2 ст.263, ст.348 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_5
представника потерпілого - ОСОБА_6
захисника- ОСОБА_7
обвинуваченого - ОСОБА_4

УСТАНОВИВ:
Розглядаючи в порядку, передбаченому ч.3 ст.331 КПК України, питання щодо доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого до спливу продовженого строку, суд встановив наступне.
Під час судового засідання прокурор просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 ..
Захисник та обвинувачений просили змінити запобіжний захід на більш м`який.
Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, приходить до висновку, що строк тримання обвинуваченого під вартою необхідно продовжити, виходячи з наступного.
Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, приходить до висновку, що строк тримання обвинувачених під вартою необхідно продовжити, виходячи з наступного.
У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Частиною 3 ст.199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.
Відповідно до ч.2 ст.331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно з ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Злочин, який інкримінується ОСОБА_4 відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, який карається довічним позбавленням волі. Зміна обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на будь-який інший не пов`язаний з позбавленням волі неможлива, оскільки на даний час залишились ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були враховані під час обрання запобіжного заходу та які були доведені прокурором у судовому засіданні, а саме те, що перебуваючи на свободі обвинувачений може незаконно впливати на свідків та потерпілих ухилятися від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Цаплін з середньою освітою, працює охоронцем в Одеському професійному ліцеї морського транспорту, не одружений, раніше не судимий в силу ст.89 КК України
Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Доказів, які б підтвердили неможливість утримання обвинуваченого під вартою за станом здоров`я суду не надано.
Керуючись Гл.18, 291, 342-355 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , терміном на шістдесят діб, тобто до 09 квітня 2021 року включно.

Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена протягом п`яти днів до Одеського апеляційного суду.
Головуючий суддя:

08.02.21