ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3295/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"13" серпня 2021 р. Слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Іллічівськ, Одеської області, українки, громадянки України, офіційно не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої: 27 січня 2020 року Святошинським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч.3 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнена на підставі ст. 75 КК України з іспитовим терміном 2 роки, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 190 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів стосовно підозрюваної ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 будучи раніше судимою на шлях виправлення не стала, належних висновків для себе не зробила та знову повторно вчинила корисливий злочин. ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому місці, з метою особистого незаконного збагачення вирішила заволодіти грошовими коштами третіх осіб. ОСОБА_4 вигадала схему отримання вільного доступу до грошових коштів третіх осіб, якими в подальшому мала намір заволодіти, використовуючи при цьому легенду про можливість отримання відповідного акційного виграшу третьою особою, лише після підтвердження своєї платоспроможності як потенційного клієнта торгівельної мережі. З цією метою ОСОБА_4 прибула на вулицю Дяченка в місті Києві, де почала спостерігати за перехожими, з метою підшукання особи, коштами якої можна було заволодіти та приблизно о 9 год 45 хв 2 серпня 2021 року вона звернула увагу на раніше незнайому їй ОСОБА_7 , грошовими коштами якої і вирішила заволодіти. З метою виконання свого злочинного умислу ОСОБА_4 , приблизно о 9 год 50 хв 3 серпня 2021 року за адресою м. Київ, вул. Дяченка,12 підійшла до раніше незнайомої ОСОБА_7 та, відрекомендувавшись менеджером торгівельних мереж «Еко-маркет», під приводом участі в акційному розіграші побутової техніки запропонувала поспілкуватися, на що вона, не підозрюючи про дійсні наміри останньої, погодилась. В подальшому ОСОБА_4 , переслідуючи корисливий мотив, привітала ОСОБА_7 ніби то з перемогою в акції з реалізації побутової техніки, а саме: телевізора, зазначивши при цьому про наявність й іншого переможця, роль якого відігравала невстановлена слідством особа. Згідно з вигаданими умовами розіграшу, які ОСОБА_4 повідомила ОСОБА_7 , отримати виграш вона зможе лише підтвердивши свою платоспроможність як потенційного клієнта торгівельної мережі. Зацікавившись можливістю отримання телевізора або грошової премії, ОСОБА_7 повідомила ОСОБА_4 про свою платоспроможність і наявність в неї грошових коштів в сумі 14 000 гривень за місцем її мешкання, які може продемонструвати заради отримання обумовленого призу. Після чого ОСОБА_4 , продовжуючи свої дії, направлені на заволодіння грошовими коштами ОСОБА_7 , запропонувала прослідувати до місця мешкання ОСОБА_7 з метою перевірки її платоспроможності. В свою чергу ОСОБА_7 , не усвідомлюючи дійсних намірів ОСОБА_4 , на її пропозицію погодилась та разом з нею на автомобілі таксі служби «537» прибули до квартири АДРЕСА_3 . Перебуваючи о 09:55 годин 2 серпня 2021 року біля будинку АДРЕСА_4 , ОСОБА_7 продемонструвала ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 14 000 гривень на підтвердження своєї платоспроможності, що є обов`язковим чинником, зі слів ОСОБА_4 , для отримання призу. В той час ОСОБА_4 продемонструвала ОСОБА_7 купюри зовні схожі на долари США та поклавши їх до паперового конверту запропонувала останній вчинити ті ж самі дії, оскільки як вона пояснила саме такі правила розіграшу. В свою чергу ОСОБА_7 , бажаючи отримання відповідного виграшу та не усвідомлюючи про злочинний план ОСОБА_4 , на її пропозицію, погодилась, поклавши до наданого останньою паперового конверту належні їй грошові кошти в сумі 14 000 гривень та передала їй. Отримавши від ОСОБА_7 вказані грошові кошти ОСОБА_4 з метою подальшого непомітного їх викрадення і обернення на свою користь дістала з сумки, яку на той час мала при собі, декілька аналогічних запакованих паперових конвертів зі шматками паперу у вигляді грошових банкнот, які замінила на паперовий конверт з грошовими коштами, що належать ОСОБА_7 . В подальшому ОСОБА_4 , заволодівши шахрайським шляхом грошовими коштами ОСОБА_7 , з місця вчинення злочину зникла, чим завдала потерпілій матеріальний збитки на загальну суму 14 000 гривень.

Клопотання мотивоване тим, що, ОСОБА_4 , яка офіційно не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_5 , згідно з вироком Святошинського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року раніше судима за ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України з іспитовим терміном 2 роки, обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене повторно, тобто у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 190 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:

переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до трьох років. Вказані обставини можуть спонукати підозрювану до втечі з метою уникнення покарання, адже вона не має постійного місця проживання, на території м. Києва проживає тимчасово, та на даний час згідно з вироком Святошинського районного суду м. Києва від 27 січня 2020 року відбуває покарання за ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст.186 КК України;

незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваної у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на потерпілого та свідків, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання;

вчинити інший злочин, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину та до цього була засуджена за аналогічний злочин, не має постійного місця проживання, на території м. Києва проживає тимчасово та офіційно не працевлаштована.

При цьому більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, зокрема:

запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, оскільки підозрювана вчинила злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, цей запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, спілкуванню зі свідками, переховуванню від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин;

запобіжний захід у вигляді особистої поруки неможливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні;

запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або у певний період часу не може бути застосований до ОСОБА_4 у зв`язку з тим, що підозрювана вчинила злочин відповідно до ст. 12 КПК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років. Крім того, документів які б підтверджували факт місця проживання у м. Києві до органу досудового розслідування не надходили.

На підставі протоколу автоматичного розподілу від 13 серпня 2021 року вказане клопотання передане слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 від захисника відмовилась, оскільки підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину просила застосувати до неї запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а не тримання під вартою, зазначила про скрутне матеріальне становище.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього копії матеріалів кримінального провадження № 0002558, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Групою слідчих СВ Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0002558, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 4 серпня 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України.

10 серпня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України.

З матеріалів кримінального провадження № 0002558 вбачається, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 передбаченого частиною другою статті 190 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколами допиту потерпілої ОСОБА_7 , свідків, протоколами огляду місця події, протоколом впізнання.

Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України. Причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.

Ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків, зокрема на потерпілу ОСОБА_7 ; свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 існує, оскільки їхні показання частково дублюються із обставинами, встановленими досудовим розслідуванням, й ці особи можуть змінити їхні показання під впливом ОСОБА_4 .

Ризик вчинення ОСОБА_4 іншого злочину наявний, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у цьому кримінальному провадженні та була раніше засуджена за вчинення злочинів проти власності, слідчому судді, при цьому, не надано доказів офіційного джерела доходу для ОСОБА_4 .

Оцінюючи доводи слідчого про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя враховує показання ОСОБА_4 про проживання разом з чоловіком в місті Києві з 2019 року (надану копію договору оренди квартири). Вказане свідчить про міцні соціальні зв`язки ОСОБА_4 у суспільстві та суперечать твердженню слідчого про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування.

Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).

Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).

Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.

При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.

У рішенні у справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80). У рішенні у справі «Хайредінов проти України» вказаний суд, зокрема, дійшов висновку, що національні суди порушили пункт 1 статті 5 Конвенції, оскільки при ухваленні рішень не було розглянуто можливості застосування менш суворих запобіжних заходів, ніж тримання під вартою (§ 29, § 31).

Водночас слід врахувати юридичну позицію Конституційного Суду України, згідно з якою тримання під вартою за вмотивованим рішенням слідчого судді у розумінні частини другої статті 29 Конституції України відповідає принципу верховенства права та мінімізує ризик допущення свавілля, чого неможливо досягти, враховуючи виключно тяжкість злочину та не оцінюючи конкретних обставин справи, реальних причин, що обумовлюють необхідність у триманні особи під вартою, неможливість застосування інших, більш м`яких, запобіжних заходів (абзац дев`ятий пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 червня 2019 року № 7-р/2019).

Доводи слідчого щодо усвідомлення ОСОБА_4 тяжкості можливого покарання слідчий суддя бере до уваги, проте вважає, що за необґрунтованості інших доводів тяжкість покарання не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу.

Частиною другою статті 181 КПК України передбачено можливість застосування домашнього арешту до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, яке, враховуючи зміст статті 12 КК України, є нетяжким злочином.

Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 190 КК України, передбачені пунктами 3, 5 частини першої статті 177 КПК України ризики, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованими, а до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 58 днів.

Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу, пов`язаного із обмеженням свободи, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж домашній арешт, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам впливу на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: квартира АДРЕСА_6 строком на 58 днів.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, заборонити залишати цілодобово своє місце проживання, утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали до 10 жовтня 2021 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1