Справа № 525/1428/20
Провадження № 1-кс/525/57/2021
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.07.2021 селище Велика Багачка

Слідчий суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

з участю прокурора - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4 ,

вивчивши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції матеріали клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту на майно, -

в с т а н о в и в:

06.07.2021 у провадження слідчого судді Великобагачанського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді 25.11.2020.

Ухвалою слідчого судді від 07.07.2021 призначено клопотання до судового розгляду та витребувано з СВ Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області матеріали кримінального провадження №0000315 внесеного в ЄРДР 20.11.2020.

Відповідно до листа СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області повідомлено слідчого суддю про неможливість надати на адресу суду матеріали кримінального провадження, оскільки воно перебуває на вивченні у відділі дізнання СУ ГУНП в Полтавській області (а.с. 22).

Відповідно до листа ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області повідомлено, що Великобагачанське ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області реозганізовано з 01.01.2021, шляхом ліквідації на його місці створено ВП №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області в штатних підрозділах якого відсутнє слідче відділення. Правонаступником СВ Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області є СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 , вважали, що за таких обставин справа не підсудна слідчому судді Великобагачанського районного суду Полтавської області.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та інформацію надану на запит суду в порядку підготовки справи до судового розгляду, суд приходить до висновку, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За нормами ст. 26 КПК України слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень згідно з КПК.

Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Клопотання подано щодо скасування арешту, який був накладений ухвалою слідчого судді Великобагачанського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 25.11.2020 у межах кримінального провадження за №0000315 від 20.11.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Відповідно до матеріалів поданого клопотання про скасування арешту майна досудове розслідування у даному кримінальному провадженні здійснюється слідчим відділенням Великобагачанського ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області.

Відповідно до інформації, яка була отримана судом у порядку підготовки справи до судового розгляду, встановлено, що Великобагачанський ВП Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області реорганізовано, а у складі новоствореного Відділення поліції №3 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, відсутній орган чи відділ досудового розслідування. Досудове розслідування по справі проводиться СВ Миргородського МРВ ГУНП в Полтавській області (м. Миргород, вул. Якова Усика, 34).

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч.1 ст.14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своєму рішенні від 22.04.2020 у справі №51 - 1901 впс 20.

Згідно з пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом».

Відповідно до ч. 1 ст.8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст.24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

У той же час, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Значений висновок слідчого судді відповідає роз`ясненню, яке викладене в п. 3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-559/0/4-13 від 05.04.2013 "Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження".

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що розгляд даного клопотання не належить до підсудності слідчого судді Великобагачанського районного суду Полтавської області та повинне бути подано до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню особі, яка подала вказане клопотання.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту на майно - повернути заявнику.

Роз`яснити право на звернення з даним клопотанням за підсудністю до слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області (адреса: вул. Гоголя, буд. 133, м. Миргород, Полтавська область, 37600).
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1