Справа №766/5716/21
н/п 1-кс/766/6502/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників - адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_8 , погодженого з прокурором відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

в с т а н о в и л а :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування підозрюваному - директору інституту рису НААН України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатної особи, який дорівнює 681 000 гривень.

У разі внесення застави, враховуючи покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з працівниками інституту рису НААН та працівниками ТОВ «АЗИМУТ ТРЕЙД», крім участі у слідчих діях та судових процесах;

-не заходити до приміщення інституту рису НААН;

-не виїжджати з м. Скадовськ без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-здати на зберігання всі документи, що дають право на виїзд з України.

Обґрунтування клопотання:

У провадженні слідчого управління ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000024, внесені 24.02.2021за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , відповідно до наказу №56-к від 19.02.2019 Президента Національної академії аграрних наук України та наказу №1-к від 21.02.2019 (розпорядження), перебуваючи на посаді директора Інституту рису Національної академії аграрних наук України, будучи наділеним повноваженнями та обов`язками, як директор підприємства, тобто виконує організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, згідно з приміткою 1 ст.364, ч.3 ст.18 КК України є службовою особою, а також відповідно до ст.ст.3, 22 Закону України «Про запобігання корупції» особою, прирівняною до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, якій заборонено використовувати свої службові повноваження та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах, будучи відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України зобов`язаним діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, зловживаючи службовим становищем, з метою одержання Товариством з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ-ТРЕЙД» неправомірної вигоди, діючи всупереч інтересам служби, спричинив державним інтересам в особі Інституту рису НААН тяжких наслідків за наступних обставин.

Так, відповідно до контракту, укладеного 19.02.2019 між Національною академією аграрних наук України в особі президента ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , останній відповідно до Наказу № 56-к від 19.02.2019 Президента Національної академії аграрних наук України та Наказу (Розпорядження) № 1-к від 21.02.2019 Інституту Рису НААН призначений на посаду директора Інституту рису НААН та наділений правами та обов`язками.

При цьому ОСОБА_5 , обіймаючи вказану посаду, будучи службовою особою, уклав з Товариством з обмеженою відповідальністю «АЗИМУТ-ТРЕЙД» (далі ТОВ «АЗИМУТ-ТРЕЙД») в особі директора ОСОБА_10 договір поставки зерна майбутнього врожаю № 105 від 15.06.2020, а саме круглозернистого рису сирцю врожаю 2020 року в кількості 200 тон, на загальну суму 1300000 грн., за ціною 6500 грн. (з ПДВ) за 1 тону (далі - Договір).

Згідно п. 5.2. Договору, якщо на момент поставки товару ринкова ціна товару буде відрізнятись від ціни за одиницю товару, що зафіксована у п.5.1. вказаного договору, від вказаної ціни, тобто 6500 грн. за 1 тону, чи у бік збільшення, чи у бік зменшення, то сторони укладають додаткову угоду до договору, в якій встановлюють нову ціну на товар».

В період часу з 10.12.2020 по 29.12.2020, (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_5 , працюючи на посаді директора Інституту рису НААН, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для ТОВ «АЗИМУТ-ТРЕЙД» зловживаючи службовим становищем, не забезпечив високоефективне використання державного майна, що знаходиться в розпорядженні установи, за видатковими накладними: №45 від 10.12.2020 здійснив продаж 28,980 тон на суму 188370 грн.; № 46 від 14.12.2020 здійснив продаж 29,780 тон на суму 193570 грн.; № 47 від 15.12.2020 здійснив продаж 29,900 тон на суму 194350 грн.; № 48 від 15.12.2020 здійснив продаж 33,520 тон на суму 217880 грн.; № 49 від 17.12.2020 здійснив продаж 15,000 тон на суму 97500 грн.; № 50 від 18.12.2020 здійснив продаж 31,420 тон на суму 204230 грн.; № 51 від 22.12.2020 здійснив продаж 33,020 тон на суму 214630 грн.; № 54 від 24.12.2020 здійснив продаж 24,400 тон на суму 158600 грн., а всього директор Інституту Рису НААН ОСОБА_5 здійснив продаж ТОВ «АЗИМУТ-ТРЕЙД» 226,020 тон рису сирцю урожаю 2020 року за адресою: Херсонська область Скадовський район, с.Антонівка (більш точного місця знаходження в ході досудового розслідування не встановлено), який належав Інституту рису НААН, за ціною 6500 грн. за 1 тону, на загальну суму 1469130 грн., тобто за завідомо нижчими ринковими цінами, у той час як відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 2241/21 від 30.06.2021 середньо-ринкова вартість круглозернистого рису серцю станом на грудень 2020 року складала 9523 грн. за 1 тону.

Таким чином ринкова вартість круглозернистого рису серця вагою 226,020 тон станом на грудень 2020 року становила 2152388,46 грн. Різниця між ціною, проданого директором Інституту Рису НААН ОСОБА_5 круглозернистого рису сирця ТОВ «АЗИМУТ-ТРЕЙД», та ринковою вартістю рису сирцю станом на грудень 2020 року становить 683258,46 грн.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 завдав Інституту рису НААН збитків на суму 683258,46 грн., що в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та у відповідності до примітки 4 ст.364 КК України є тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

05.07.2021 слідчим СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_8 , за погодженням із процесуальним керівником Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_11 , оголошено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.364 КК України

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України,уродженцю м. Миколаїв Миколаївської області, раніше не судимому, із вищою освітою, маючи науковий ступінь доктор економічних наук, одруженений, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , директор Інституту рису Національної академії аграрних наук України.

На даний час, відповідно до Наказу №56/К від 19 лютого 2019 року призначений на посаду директора Інституту рису Національної академії аграрних наук.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

В ході розслідування встановлено, що ОСОБА_5 відповідно до вимог ч.5 ст.12 КК України підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що в сукупності з великою кількістю належних та допустимих доказів його вини, суттєво підвищує ризик переховування підозрюваного від слідства та в подальшому суду.

Крім того, на даний час встановлені та існують ризики, які дають підстави вважати, що підозрюваний, може вчинити інше (аналогічне) кримінальне правопорушення або незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме - ТОВ «АЗИМУТ ТРЕЙД» та працівниками інституту рису НААН, з якими зберігає дружні відносини. Одночасно встановлено, що ОСОБА_5 , маючи вплив на співробітників інституту рису НААН, маючи великий досвід роботи у даній сфері, може безпосередньо впливати на інших свідків та очевидців вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, коло яких на даний час не встановлено.

Необхідність обрання стосовно підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, а також наявністю ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_5 злочину та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, існує ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, тобто ризик переховування останньою від органів досудового розслідування або суду, ухиляться від проведення слідчих та процесуальних дій, ухиляється від спілкування з правоохоронними органами.

Враховуючи наявність вказаних ризиків, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В ході розгляду зазначеного клопотання, просить слідчого суддю врахувати суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному досудовому розслідуванні цього кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

За таких обставин необхідним є саме тримання під вартою, оскільки застосування застави як основного запобіжного заходу відтерміновує можливість його виконання, що, з урахуванням особистої зацікавленості підозрюваного в ході досудового розслідування, створює можливості для його поза процесуальних дій.

Домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

Таким чином, зважаючи на доволі високі встановлені при розгляді клопотання ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, впливу на свідків у провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, з урахуванням його особистих характеристик, сторона обвинувачення приходить висновку, що щодо ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-який інший не здатен запобігти тим ризикам, які названі вище.

Відповідно до відомостей, зазначених у декларації ОСОБА_5 за 2020 рік отримав заробітну плату разом із іншими сукупними доходами, отримав дохід в розмірі 302187 гривень.

Таким чином, враховуючи вищевикладене підозрюваний ОСОБА_5 матеріально забезпечений на високому рівні, що свідчить про те, що розміром застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків 300 прожиткових мінімумів для працездатної особи, що дорівнює 681 000 гривень.

У разі внесення застави, враховуючи вищевикладене, є необхідність покладання на підозрюваного наступних обов`язків, передбачених ст.194 КПК України:

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з працівниками інституту рису НААН та працівниками ТОВ «АЗИМУТ ТРЕЙД», крім участі у слідчих діях та судових процесах;

-не заходити до приміщення інституту рису НААН;

-не виїжджати з м. Скадовськ без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-здати на зберігання всі документи, що дають право на виїзд з України.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор просив суд клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Захисники та підозрюваний заперечували проти клопотання. На обґрунтування своїх заперечень захисники послався на те, що єдиною підставою для повідомлення про підозру став висновок приватного судового експерта, який здійснює свою діяльність у м. Бровари Київської області, який склав висновок з надзвичайною швидкістю - постанову слідчого про призначення експертизи отримав 29.06.2021року, а вже 30.06.2021року експертиза була виконана, тобто експертне дослідження тривало одну добу. Є очевидним, що протягом такого короткого часу неможливо провести якісне експертне дослідження, на якому тримається підозра та вимоги сторони обвинувачення застосувати найсуворіший запобіжний захід. Стороною обвинувачення призначалися інші експертизи, але висновки експертів за результатами проведених експертиз «сховані».

На всі виклики слідчого з`являлися, зокрема, підозрюваний викликався до слідчого 5, 6, 7 липня поточного року.

Ризики відсутні. Дудченко є доктором наук, член-кореспондент Національної академії аграрних наук, одружений, має неповнолітню доньку, позитивно характеризується за місцем роботи. Немає жодних підстав для застосування запобіжного заходу. Свідків у справі немає і вони ще невідомі.

Підозрюваний пояснив, що немає намірів ухилятися від слідства, оскільки заінтересований у з`ясуванні всіх обставин у кримінальному провадженні. Такої ціни на рис, про яку йдеться у висновку експерта ніколи не були, оскільки це суміш різних сортів рису, і такої категорії як зернистий рис - сирець не існує. В інституті рису працює з 1997року.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити з урахуванням наступного.

У провадженні слідчого управління ГУНП в Херсонській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000024, внесені 24.02.2021за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

05.07.2021року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину прокурор доказами зазначив: договір № 105 поставки зерна майбутнього врожаю від 15.06.2020; видаткові накладні: №45 від 10.12.2020 на продаж 28,980 тон на суму 188370 грн.; № 46 від 14.12.2020 про продаж 29,780 тон на суму 193570 грн.; № 47 від 15.12.2020 на продаж 29,900 тон на суму 194350 грн.; № 48 від 15.12.2020 на продаж 33,520 тон на суму 217880 грн.; № 49 від 17.12.2020 на продаж 15,000 тон на суму 97500 грн.; № 50 від 18.12.2020 на продаж 31,420 тон на суму 204230 грн.; № 51 від 22.12.2020 на продаж 33,020 тон на суму 214630 грн.; № 54 від 24.12.2020 на продаж 24,400 тон на суму 158600 грн; висновок судової товарознавчої експертизи № 2241/21 від 30.06.2021, відповідно до якого середньо-ринкова вартість круглозернистого рису сирцю станом на грудень 2020 року складала 9523 грн. за 1 тону: наказ № 56-к про призначення на посаду директора Інституту рису Національної академії аграрних наук України;

Фактично єдиним доказом обвинувачення є висновок експерта № 2241/21 від 30.06.2021, який піддається сумніву стороною захисту. Проте на даному етапі досудового розслідування слідчий суддя не наділений повноваженнями давати оцінку доказам на відповідність їх належності.

Оскільки на даний час висновок експерта не спростовано, то на даному етапі досудового розслідування підозру слід вважати обґрунтованою.

Проте слідчий суддя погоджується з доводами сторони захисту про те, що досудове розслідування триває понад чотири місяці і за цей час слідство здобуло єдиний доказ - висновок експерта, який свій висновок зробив протягом доби - з 29 червня до 30 червня 2021року.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.184КПК України, якою визначено вимоги щодо змісту клопотання про застосування запобіжних заходів, клопотання повинно містити короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа, а відповідно до п.п.4, 5 ч.1 ст.184КПК України основний зміст клопотання повинно містити посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Натомість, всупереч вимогам вищезазначеним нормам КПК, слідчий детально описав обставини кримінального правопорушення за версією органу слідства, при цьому неодноразово (тричі) повторивши назву наказу, яким ОСОБА_5 призначено на посаду, виклав зміст статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», ст.19 Конституції України, зміст окремих пунктів контракту, укладеного між Інститутом рису та ТОВ «Азимут-Трейд» , що і склало основний зміст клопотання.

А щодо ризиків та викладу обставин на їх обґрунтування то у клопотанні слідчий з прокурором обмежилися лише цитуванням відповідної норми КПК України, яка містить перелік ризиків, але при цьому прокурор не конкретизував жодного ризику відносно підозрюваного.

Зокрема, у клопотанні зазначені такі ризики: -

1)переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

2)вчинити інше (аналогічне) кримінальне правопорушення;

3)незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні,

4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Як в КПК України, так і в рішеннях ЄСПЛ міститься вимоги щодо конкретного обґрунтування ризиків.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ "Александер Макаров проти Росії" національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.

Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування:

На обґрунтування ризику переховування слідчий у клопотанні неодноразово повторив про тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, але при цьому не зазначив жодного доказу реального існування вказаного ризику не зазначив жодної конкретної обставини.

Замість обґрунтування ризику переховування слідчий з прокурором обмежилися цитування рішень ЄСПЛ вирваними із контексту і за своєю суттю не висвітлюють позицію Європейського суду в цілому щодо тих обставин, на які вказує прокурор.

Так, у клопотанні слідчий послався на рішення ЄСПЛ по справі «Свершов проти України», зазначивши, що Європейський суд вказав, що тяжкість злочин, в якому обґрунтовано підозрюється особа, має суттєве значення для тримання особи під вартою.

Вказане рішення ЄСПЛ ухвалене у 2008році і в ньому якраз йшлося не про тяжкість покарання, як визначальний чинник для тримання особи під вартою, а про те, що судом ретельно повинні перевірені всі аргументи, наведені стороною захисту, для звільнення підзахисного з-під варти, але суд, залишаючи його під вартою, не дав оцінку жодному із наведених захистом аргументів. Фактично вказане рішення ЄСПЛ 2008року зводиться до виконання вимог, визначених ч.1 ст.184КПК України - зазначити докази на існування ризиків.

Тяжкість злочину є тільки однією із 12 обставин, визначених статтею 178 КПК України, які повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу.

На обґрунтування ризику переховування слідчий процитував рішення ЄСПЛ «Бекчиєв проти Молдови», що «вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваного, адже саме за їх сукупного аналізу можна скласти уявлення про те. наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначив, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

Але слідчий повинен був не цитувати рішення ЄСПЛ, а зазначати реальні докази тих обставин, про які зазначає Європейський суд. Європейський суд якраз вказує які обставини життя підозрюваного треба з`ясувати, щоб дійти висновку про ризик втечі. Зокрема, в рішенні йдеться про майновий стан особи, рід занять, його моральність, сімейний стан. А це означає, що слідчий повинен був довести, що майновий стан ОСОБА_5 є таким, що дозволить йому забезпечити за межами України собі життя (є нерухомість, рахунки, інші активи). Це стосується і інших обставин.

Але фактичні обставини життя ОСОБА_5 якраз вказують на відсутність ризику переховування. Він має постійну роботу, на якій «має великий досвід» (із клопотання), має сім`ю, а тому за викладених обставин слідчий суддя вважає ризик переховування відсутнім.

Щодо ризику вчинення іншого (аналогічного) кримінального правопорушення, то слідчий суддя вважає, що вказаний ризик необґрунтований, адже ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності раніше не притягувався. Досудове розслідування ведеться з лютого 2021 року до цього часу аналогічного злочину ОСОБА_5 не вчиняв. Крім того, стороною захисту зазначалося, що збирання врожаю рису може розпочатися не раніше жовтня 2021року, тобто до цього часу продаж рису виключається з причин відсутності такого товару.

Щодо ризику «незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні».

Якщо слідчий з прокурором вважають, що може бути вплив на свідка, то повинно бути зазначено конкретного свідка та в чому може полягати вплив на нього, і які це може мати наслідки для досудового розслідування. Таких обставин не зазначено як у клопотанні, так і в судовому засіданні. Крім того, слід зазначити, що з урахуванням характеру кримінального правопорушення, обвинувачення не може базуватися на свідченнях. Адже за тривалий час досудового розслідування слідством не було допитано жодного свідка, а відшукувалися тільки письмові докази.

Ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином у клопотанні взагалі не обґрунтовано, а як і про всі інші зазначено формально, тоді як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином має бути конкретизовано у даному кримінальному провадженні. А з тих пояснень, які надали сторони у судовому засіданні, слідує, що підозрюваному про досудове розслідування відомо з самого його початку, але жодних перешкод підозрюваним не чинилося. Підозрюваним виконувалися всі вимоги слідства. Зокрема безперешкодно були видані документи за ухвалою слідчого судді, самостійно надані інші документи, про які слідству не було відомо.

Щодо забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Як встановлено в судовому засіданні підозрюваний жодних обов`язків не порушував, на всі виклики слідчого з`являвся. Тобто, підозрюваний і так прибуває до слідчого.

Слідчий у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, а тільки зазначив, що: домашній арешт, в тому числі цілодобовий, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі, тобто, знову прокурор обґрунтування звів до загальних фраз, зазначених в КПК України, без наповнення конкретним змістом.

ОСОБА_5 є поважною особою, є науковцем, доктор наук, більше двадцяти років працює в науковій установі(з1997року), тривалий час є керівником цієї установи, приймає участь у програмах державного значення, має позитивні характеристики, має сім`ю, дружину, доньку 2012 року народження, і при цьому прокурор, вимагаючи найсуворішого запобіжного заходу, не обґрунтував чому ОСОБА_5 має бути ізольований від суспільства. Згідно змісту клопотання, то взяття ОСОБА_5 під варту відповідає суспільному інтересу. Проте із клопотання незрозуміло в чому в даному випадку полягає суспільний інтерес. Прокурор не конкретизував в даному випадку поняття «суспільного інтересу». Як правило суспільний інтерес полягає в тому, щоб громадяни почували себе безпечно, а відповідно для цього були ізольовані небезпечні злочинці, які вчиняють злочини проти особи, національної безпеки, оскільки в такому випадку потенційно кожна особа в суспільстві не може почуватися в безпеці. В даному випадку такої загрози зі сторони ОСОБА_5 суспільству немає.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи(конкретність факторів): характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до п.п.2,3 ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреба досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться у клопотанні слідчого, прокурора, що може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

При розгляді клопотання прокурором не було доведено наявність визначених п.п.2,3 ч.3 ст.132 КПК України обставин, а тому відсутні підстави для застосування ОСОБА_5 будь-якого запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 181, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а :

Відмовити слідчому у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Ухвала протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено о 12 годині 40 хвилин 12 липня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1