Справа № 185/290/21
Провадження № 1-кс/185/133/21
31 березня 2021 року м. Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Васильківка, Васильківського району Дніпропетровської області, громадянки України, незаміжньої, з повною середньою освітою, не працюючої, яка мешкає: АДРЕСА_1 , зареєстрована: АДРЕСА_2 , має на утриманні доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимої,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 297, ч. 2 ст. 304 КК України.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 та її неповнолітня донька ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , 12.05. 2020 року приблизно о 17 годині 30 хвилин, перебували на території кладовища, що розташоване на перехресті вулиць Харківська та вул. Шутя в м. Павлограді Дніпропетровської області, де побачили на могилі ОСОБА_8 , 12.05.1987-20.05.2010 рр. три вазони із живими квітами у вигляді букетів із трояндами рожевого, червоного, білого та жовтого кольорів та різнокольорових квітів «Альстромерія». В цей час у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на викрадення букетів квітів, що знаходились на могилі, з метою їх подальшого продажу. З цією метою вона запропонувала своїй неповнолітній дочці, ОСОБА_9 , викрасти квіти, що знаходились на могилі ОСОБА_8 , - тобто вчинити незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі, з корисливих мотивів, на що остання погодилася.
В подальшому, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, нехтуючи громадською моральністю у сфері шанобливого ставлення до померлих та місць їх поховання, неповнолітня ОСОБА_7 , за вказівкою матері, підійшла до могили, звідки таємно, шляхом вільного доступу, викрала живі квіти - троянди рожевого, червоного, білого та жовтого кольорів, різнокольорові квіти сорту «Альстромерія», а ОСОБА_5 знаходилась на алеї, з метою попередження можливої появи сторонніх осіб, та попередження інших перешкод при скоєнні злочину. Після того, як неповнолітня ОСОБА_7 викрала живі квіти з могли, вона повернулася на алею, та разом із матір`ю ОСОБА_5 зникли з місця скоєння злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Вищезазначеними діями ОСОБА_5 втягнула свою рідну неповнолітню доньку ОСОБА_7 в злочинну діяльність.
Тим самим ОСОБА_5 та неповнолітня ОСОБА_7 спричинили моральну шкоду близьким і рідним померлої ОСОБА_8 , а саме її матері ОСОБА_10 .
Умисні протиправні дії ОСОБА_5 кваліфікуються органом досудового розслідування за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 297 КК України, а саме незаконне заволодіння предметами, що знаходяться на могилі, вчинене за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, та за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 304 КК України, як втягнення неповнолітньої особи у злочинну діяльність, вчинені матір`ю потерпілого.
29 травня 2020 року було складено та вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчинені злочинів, передбачених ч. 3 ст. 297, ч. 2 ст. 304 КК України.
Останнє відоме місце проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 : АДРЕСА_3 .
Під час досудового розслідування підозрювана ОСОБА_5 переховується від органів досудового розслідування.
12.01.2021 підозрювана ОСОБА_5 оголошена у розшук, досудове розслідування у кримінальному провадженні зупинено.
19 січня 2021 року ухвалою слідчого судді надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу для участі в розгляді Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
30 березня 2021 року о 18:00 год ОСОБА_5 затримано та 31.03.2021 доставлено до зали судових засідань.
При розгляді клопотання слідчий пояснив, що підозрювана підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. З приводу підстав, зазначених в ст. 177 КПК України, пояснив, що, враховуючи тяжкість злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, остання може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжувати вчинене, незаконно впливати на свідків. Інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, так як на даний час ОСОБА_5 за місцем реєстрації не проживає, взагалі не має постійного місця проживання. Після вручення обвинувального атку та направлення його в суд, в судові засідання жодного разу не з`явилась, переховувалась від суду. Обвинувальний акт було повернуто, 12 січня 2021 року підозрювана ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була оголошена у розшук.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити, зазначила, що відносно підозрюваної має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не можливо, та не зможе запобігти зазначеним в клопотанні ризиками, так як підозрювана не має жодних соціальних зв`язків, не має місця проживання, старший повнолітній син, з яким проживає зі слів підозрюваної її неповнолітня донька, оголошений апеляційним судом у розшук, раніше їй запобіжний захід не обирався, але після вручення їй та направлення обвинувального акту до суду в суд підозрювана не разу не з`явилась, хоча знала про виклики так як отримувала смс-повідомлення, змінювала місце проживання, тому не можливо було виконати привід та встановити місце проживання підозрюваної.
Підозрювана в судовому засіданні пояснила, що просить її вибачити, вона буде з`являтися на виклики, раніше не з`являлась так як не знала, що її викликають, сама рухом кримінального провадження не цікавилась, по місцю реєстрації не проживає, постійно змінює місце проживання, останній час проживала в м. Дніпрі, просить не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою, поїде жити до дітей в м. Кам`янське, неповнолітня донька на даний час проживай разом зі старшим повнолітнім братом в м. Кам`янське, вони там винаймають житло, вона може жити у брата чи в іншій квартирі, яка їй чи донці не належить, залишилась після смерті бабусі доньки - матері її батька, але батько офіційно в донки відсутній, вона одинока мати.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання докази, вважаю, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться мова, могла вчинили правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризиків, спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3,4,5 ч. 1ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрювана не працює, не має постійного місце проживання, за адресою реєстрації проживання не проживає, місце мешкання постійно змінює, не має жодних соціальних зв`язків, діти живуть окремо, неповнолітня донька проживає разом зі старшим повнолітнім братом, який за інформацією прокурора перебуває у розшуку.
Враховуючи дані про підозрювану та те, що остання підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів слідчого та прокурора про наявність ризику, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як після направлення обвинувального акту до суду в суд підозрювана не разу не з`явилась, змінювала місце проживання, в зв`язку з чим не можилво було виконати приводи та встановити місце проживання підозрюваної, в подальшому була оголошена у розшук, та затримана на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на затримання з метою приводу для участі у розгляді даного клопотання, на даний час не має постійного місця проживання.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та особи підозрюваної , не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії. Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваної , а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчинені тяжкого злочину, встановлено від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 згідно ст.12 КК України належить до тяжких злочинів, обставини вчиненого кримінального правопорушення, розмір шкоди, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати мінімальний розмір застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч.3 ст.182 КПК України.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 28 травня 2021 року.
Строк дії ухвали - до 28 травня 2021 року включно.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрювана ОСОБА_5 буде вважатися такою, до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.
В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1