Справа № 357/3351/21
У Х В А Л А

27 березня 2021 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000503 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Протопоповка, Олександрійського р-ну, Кіровоградської області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні малолітніх та повнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,-

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

До слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000503 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з наступних підстав.

Згідно тексту клопотання, 25 березня 2021 року близько 14 години 00 хвилин у ОСОБА_5 , який перебував біля будинку АДРЕСА_2 , виник злочинний умисел на відкрите викрадення чужого майна, поєднане з проникненням до житла.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 зайшов до вищевказаного будинку та через незачинені вхідні двері проник до квартири АДРЕСА_3 , де в спальній кімнаті знаходилась потерпіла ОСОБА_7 .

В подальшому ОСОБА_5 підійшовши до потерпілої ОСОБА_7 , яка перебувала в ліжку в кімнаті, не реагуючи на зауваження потерпілої та діючи умисно, повторно, відкрито, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, скориставшись безпорадним станом ОСОБА_7 , яка в зв`язку з похилим віком та станом здоров`я позбавлена можливості самостійно пересуватись, долаючи її спротив, із під її подушки, на якій остання лежала, шляхом ривка, відкрито, заволодів її сумкою з грошовими коштами в сумі 6289 гривень.

Після цього, ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд. В результаті злочинних дій ОСОБА_5 потерпілій ОСОБА_7 завдано майнової шкоди на суму 6289 гривень.

26.03.2021 о 05 год. 20 хв., працівниками поліції Білоцерківського районного управління поліції, за підозрою у вчиненні даного злочину, був затриманий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який після проведення необхідних слідчих та процесуальних дій був поміщений до ІТТ №1 Головного управління Національної поліції в Київській області.

26.03.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями потерпілої ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 26.03.2021 року, показаннями свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 26.03.2021 року.

Злочин, передбачений ч. 3 ст. 186 КК України, про підозру у вчиненні якого повідомлено ОСОБА_5 , згідно з ч. 5 ст. 12 КК України класифікуються як тяжкий, так як його санкція передбачає покарання за вчинення у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років, а тому відповідно до п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України наявні достатні підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, для забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні, беручи до уваги неможливість запобіганню вище зазначеним ризикам застосуванням більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, та враховуючи особу підозрюваного, є обґрунтована необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилався на наявність ризиків зазначених у п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Захисник заперечив проти вказаного клопотання, посилаючись на його необґрунтованість, повідомив, що ризик переховування відсутній, оскільки у всіх попередніх кримінальних правопорушеннях, обвинувальні акти в яких передані до суду, його підзахисний вину визнає та постійно з`являється в судові засідання, кримінальне правопорушення, яке інкримінується не вчиняв, оскільки в той час, який зазначається органом досудового розслідування, як час вчинення кримінального правопорушення, спочатку перебував за місцем проживання свого опікуна, а потім завозив свого товариша до с. Шамраївки, заперечував щодо допустимості доказу у виді протоколу впізнання, так як перед його проведенням, підозрюваного привозили до потерпілої, просив врахувати ст.178 КПК України, зокрема міцність соціальних зв`язків, наявність у нього сестри-опікуна, стан його здоров`я, постійного місця проживання, неофіційного місця роботи таксист, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_5 є її братом, над яким вона з ранніх років встановила опікунство, оскільки останній має хворобу пов`язану з психічними розладами, тривалий час лікувався в

смт. Глеваха. 25.03.2021 о 10 год. 25 хв. ОСОБА_5 перебував за місцем її проживання приблизно до 14 год 00 хв., потім йому зателефонував його товариш на ім`я ОСОБА_10 і попросив його відвезти до села Шамраївка, забравши при цьому товариша з м. Узин на АЗС, давала йому кошти, щоб ОСОБА_5 купив ліки для її чоловіка в аптеці. Приблизно о 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 повернувся додому, в його гаманці було не більше 200 грн. Також їй відомо, що після затримання ОСОБА_5 був доставлений до Білоцерківського ВП, а близько о 07 год. 00 хв. працівники поліції її брата кудись відвозили, а потім повернули до райвідділу поліції.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що 25.03.21 до нього на мобільний телефон зателефонував ОСОБА_5 , який запитав в нього чи може той позичити гроші, або якщо потрібно кудись їхати, останній може його завезти за певну плату. Оскільки свідку потрібно було до с. Шамраївки, він погодився на таку пропозицію, знайшов кошти на заправку авто та відповідно домовився з ОСОБА_5 про зустріч на АЗС в м. Узин близько о 15 год. Заправивши авто, останні вирушили до с. Шамраївки. Близько 16 год 05 хв. вони приїхали до

с. Шамраївка, після чого ОСОБА_5 свідок передав речі та останній поїхав додому. Рухались вони на авто червоного кольору, здається марки ВАЗ.

Мотиви, із яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000503 від 26 березня 2021 року, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

26.03.2021 підозрюваного ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена підозра ОСОБА_5 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обгрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2001 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішенн у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівсьтва» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N182).

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрювану з певним злочином, на даному етапі, хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні доказами та дослідженими під час судового розгляду клопотання, а саме:

- витягом з єдиного реєстру досудових розслідувань;

- показаннями потерпілої ОСОБА_7 , в яких вона повідомила, що близько 14 години до місця її проживання прийшла поштарка, яка принесла їй пенсію в сумі 2789 гривень. Після отримання коштів, зазначену суму вона поклала до належної їй сумки білого кольору в якій також знаходились належній їй грошові кошти в сумі 2400 гривень, які вона відкладала для оплати комунальних послуг, та 1100 гривень субсидії. Поклавши кошти до сумки, вона її поклала під подушку на якій відпочиває, та лягла відпочивати на диван. В цей час до квартири зайшов невідомий їй чоловік який почав знімати постіль з дивану на якому вона лежала та потерпіла в нього запитала що він хоче. У відповідь невідомий нічого не сказав, скинув подушку на якій вона лежала, та помітивши її сумку, дістав її та почав перевіряти її вміст. З даного приводу потерпіла почала кричати на допомогу, однак ніхто не відгукнувся. В свою чергу невідомий дістав з сумки потерпілої належні їй грошові кошти в сумі 6289 гривень, та кинув її на диван та вийшов з квартири. Невідомий чоловік був одягнутий в сіру кепку, курточку темного кольору, решту одягу потерпіла не пам`ятає. При цьому потерпіла добре пам`ятає його обличчя за такими рисами як великий ніс, чорні густі брови. Ще одним фактором того, що потерпіла пам`ятає його обличчя є те, що він неодноразово приходив до її помешкання, представлявся працівником «водоканалу». При пред`явлені фотознімків невідомого впізнає;

- Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 26.03.2021 року згідно з яким потерпіла ОСОБА_7 впізнала ОСОБА_5 як особу яка 25.03.2021 зайшла до її квартири та з належної її сумки викрала грошові кошти в сумі 6289 гривень;

- Показаннями свідка ОСОБА_8 , в яких вона зазначила, що працює листоношою на Укрпошті. 25.03.2021 року близько 13 год. 50 хв. вона прийшла до гр-ки ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_4 , принесла їй пенсію в розмірі 2789 гривень 93 копійки. Гр-ка. ОСОБА_12 отримала грошові кошти та розписалася про отримання. Коли ОСОБА_8 підходила до під`їзду вона помітила підозрілого чоловіка який сидів навпроти 1-го під`їзду буд. АДРЕСА_2 . Даний чоловік був одягнутий в чорну куртку без капюшона, темні штани. Неподалік будинку стояв автомобіль червоного кольору на її думку марки ВАЗ. Коли вона вийшла із під`їзду то даний чоловік продовжував сидіти на лавці. Якщо б вона побачила його ще раз чи її показали б його фото, то вона б його впізнала б. Також свідок ОСОБА_8 повідомила що гр-ка ОСОБА_12 грошові кошти зберігає в сумці білого кольору під подушкою. Особа яка сиділа біля під`їзду, здалася їй підозрілим та вона звернула на нього увагу, тому що більше нікого поруч не було. Впізнає його по рисам обличчя. Також дана особа сидів на лавці і весь час дивився в одну точку, начебто щось чекав;

- Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 26.03.2021 року згідно з яким свідок ОСОБА_8 впізнала ОСОБА_5 як особу яка 25.03.2021 року близько 13 год. 50 хв. знаходилась біля під`їзду буд. АДРЕСА_2 та іншими доказами в своїй сукупності.

На думку слідчого судді вказаних обставин, для підтвердження обґрунтованості підозри достатньо, задля переконання стороннього спостерігача у тому, що підозрюваним могло бути вчинено кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання вставленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Протопоповка, Олександрійського р-ну, Кіровоградської області, громадянин України, із середньою освітою, не одружений, не працюючий, має опікуна, перебуває на обліку у лікаря-психіатра з 2007 року, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий - підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, психічний стан здоров`я підозрюваного, наявність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання (наявність опікуна), його репутацію, майновий стан, відсутність утриманців, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

З пояснень підозрюваного, його опікуна, дослідженої вимоги УІТ ГУ НП в Київській області про судимість, довідки №01-07/236 від 12.03.2021 КНП «Узинська міська лікарня», інформації щодо звернення органом досудового розслідування до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з клопотаннями про застосування до ОСОБА_5 примусових заходів медичного характеру, вбачається наявність психічної хвороби (розладів) у підозрюваного.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Анатолій Руденко проти України» (Заява № 50264/08) вказав, що «Суд також зазначає, що тримання особи під вартою є таким серйозним заходом, що він є виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі заходи, було розглянуто і визнано недостатніми для гарантування інтересів особи або суспільства, що можуть вимагати того тримання відповідної особи під вартою. Це означає, що відповідність позбавлення волі національному законодавству є недостатньою умовою; воно також має бути необхідним за конкретних обставин. Для того, щоб покладатися на рішення національних органів влади, які дійсно мають кращу можливість оцінювати факти цієї справи, Суд має переконатись в тому, що вони уважно оцінили та вивчили відповідні питання. Ці принципи повністю застосовні до ситуацій позбавлення волі, з огляду на основоположну важливість цього права у демократичному суспільстві. Національні суди повинні ретельно розглядати питання про позбавлення волі, щоб взяті під варту особи на практиці користувалися ефективними процесуальними гарантіями від свавільного тримання під вартою.

Суд неодноразово зазначав, що він надає національним органам влади певну свободу у вирішенні питання, чи має особа триматися під вартою як «психічно хвора». Суд своїми рішеннями не підмінятиме рішень держав щодо застосування конвенційних прав до конкретних фактологічних обставин. Саме національні органи влади повинні оцінювати докази, надані їм у конкретній справі; завдання Суду полягає у розгляді відповідно до Конвенції рішень цих органів влади. До завдань Суду не входить перегляд різних медичних висновків, що у першу чергу відноситься до компетенції національних судів. Проте Суд повинен пересвідчитися, чи мали національні суди під час ухвалення оскаржуваних рішень у своєму розпорядженні достатні докази, щоб виправдати тримання під вартою.»

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи надані сторонами докази та покази свідків, приходить до висновку про те, що необхідно обов`язково передбачати чіткі ефективні гарантії від свавілля з огляду на вразливість особи, яка страждає на психічні розлади, та потребує в наведенні дуже вагомих причин для виправдання будь-яких обмежень її прав. Враховуючи викладене, застосування такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою, на даному етапі може зашкодити ОСОБА_5 , оскільки наявні обгрунтовані підстави вважати, що підозрюваний страждає на психічний розлад.

Надані стороною обвинувачення дані не свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризиків, доведених в судовому засіданні, оскільки відносно підозрюваного існує декілька кримінальних проваджень, які на даний час перебувають на розгляді суду та у жодному з них запобіжний захід відносно ОСОБА_5 не обирався. Суд вважає таку обставину свідченням належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки стороною обвинувачення не вживались жодні заходи до обмеження волі ОСОБА_5 .

Але, враховуючи те, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке в свою чергу підтверджується доданими до клопотання матеріалами, уявляється доцільним застосувати до підозрюваного запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту.

У відповідності до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у виді домашнього арешту забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та унеможливить незаконний вплив на потерпілу ОСОБА_13 та вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя дійшов висновку, що саме цілодобовий домашній арешт дня забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Оцінивши в сукупності усі обставини кримінального провадження, вбачається за можливе застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт за місцем проживання ОСОБА_5 та покласти на нього обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000503 від 26 березня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці без застосування засобів електронного контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

прибувати до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження, до прокурора та суду за першою вимогою;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

не відлучатися з міста Узина Білоцерківського району без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

не спілкуватись з потерпілим, свідками, експертами, спеціалістами у даному кримінальному провадженні без присутності слідчого, прокурора або суду.

заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань..

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 .

Ухвала діє протягом 2-х місяців з моменту її постановлення, але не більше строку досудового розслідування і може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1