Справа № 307/3512/20
Провадження №1-кп/307/915/20
21 квітня 2021 року м. Тячів
Тячівський районний суд Закарпатської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , з сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України,
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акта не вбачає.
Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні просили повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки він не відповідає вимогам КПК України.
Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали обвинувального акта, з долученими до нього додатками, матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Кримінальне провадження підсудне Тячівському районному суду Закарпатської області.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він, в порушення вимог ст. ст. 14, 15, 16, 18, 19 Кодексу України "Про надра", якими передбачено, що надра надаються у користування фізичним та юридичним особам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування надрами, для видобування корисних копалин, порядок видачі якого затверджено Постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30 травня 2011 року "Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами", а також за відсутності дозволу на проведення робіт (крім будівельних) на землях водного фонду, який відповідно до п.7 ст.14 Водного кодексу України видається на спеціальне водокористування, будівельні, днопоглиблювальні роботи, видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду, а також розробки та затвердження нормативів скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, порядок видачі якого затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 557 від 12 липня 2005 року "Про затвердження Порядку видачі дозволів на проведення робіт на землях водного фонду", 03 жовтня 2019 року, близько 15 години, здійснив умисне, незаконне видобування на земельній ділянці водного фонду в руслі річки Тересва, між населеними пунктами с. Красна та смт. Усть-Чорна, на виступі по правому березі річки, що омивається з лівого боку водним потоком, перед початком населеного пункту смт. Усть-Чорна Тячівського району, суміші, яка згідно висновку експерта №323 від 05 березня 2020 року є сипкою гірською породою з вмістом гравійної складової 70%, що відноситься до піщано-гравійної, загальною кубомасою 7,8 м3, яку навантажив екскаватором-навантажувачем колісним марки "JСВ", державний номерний знак НОМЕР_1 , на кузов вантажного автомобіля "ТАТRА", державний номерний знак НОМЕР_2 , яка згідно висновку експерта №277 від 24 березня 2020 року є частиною надр та належить до корисних копалин державного значення, і забір піщано-гравійної суміші з русла річки Тересва здійснювався з недотриманням вимог нормативних актів у сфері екологічної безпеки, охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів.
Згідно з розрахунком збитків проведеним державною екологічною інспекцією у Закарпатській області, інтересам держави, в особі територіальної громади Усть-Чорнянської селищної ради внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання надр та водних ресурсів заподіяно збитки в розмірі 5468 гривень 30 копійок, що підтверджується розрахунком збитків від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами Держаної екологічної інспекції у Закарпатській області.
Відповідно до ч. 1-3 ст.55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення. Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Згідно ч.7 ст.55 КПК України якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.
Однак, незважаючи на те, що в обвинувальному акті зазначено, що державі в особі Усть-Чорнянської селищної ради вчиненим кримінальним правопорушення заподіяно збитки в розмірі 5 486 грн. 30 коп., сама держава в особі Усть-Чорнянської селищної ради не визнана потерпілою стороною у даному кримінальному провадженні, що підтверджуються і реєстром матеріалів досудового розслідування, оскільки згідно ч.1 ст.109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом.
Не визнавши державу в особі Усть-Чорнянської селищної ради потерпілою по даному кримінальному провадженні, органом досудового розслідування позбавлено останню на реалізацію своїх прав, що гарантовані ст.ст. 56, 290 КПК України.
Пунктом 3 ч. 2 ст.291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт має містити анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство).
Однак, в даному обвинувальному акті, не зазначено відомостей про потерпілого.
Відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд повертає обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Беручи до уваги вищенаведене, суд вважає, що обвинувальний акт відносно обвинуваченого не відповідає вимогам п.3 ч.2 ст.291 КПК України, а тому його необхідно повернути прокурору Тячівської місцевої прокуратури Закарпатської області з метою усунення вказаних недоліків протягом розумного строку.
Керуючись ст.ст.314-316, 334, 369 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Обвинувальний акт в кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.240 КК України - повернути прокурору Тячівської окружної прокуратури Закарпатської області з метою усунення вказаних недоліків протягом розумного строку.
Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд Закарпатської області.

Суддя ОСОБА_1