Справа № 304/158/18 Провадження № 1-кп/304/13/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 00000008 від 26 січня 2018 року по обвинуваченню

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ворочево Перечинського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , з базовою вищою освітою, непрацюючого, одруженого (має на утриманні двох неповнолітніх дітей), українця, громадянина України, раніше не судимого

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 309 КК України,

В С Т А Н О В И В:

захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 звернувся з клопотанням про зміну обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у період часу з 22.00 год по 06.00 год за адресою: АДРЕСА_1 та просив встановити для нього відповідні обов`язки, а також повернути заставодавцю ОСОБА_6 грошові кошти у сумі 100 000 грн, що були внесені нею в якості застави за обвинуваченого згідно квитанції № від 24 листопада 2017 року. Клопотання мотивує тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2017 року відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 100 000 грн. Вказані кошти заставодавець ОСОБА_6 позичила у своєї матері ОСОБА_7 , які внесла як заставу за свого чоловіка ОСОБА_4 , що підтверджується відповідною квитанцією. На даний час обвинувачений бажає скористатися своїм правом, гарантованим ст. 5 Конвенції та ст. 201 КПК України на зміну найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник вказує, що ОСОБА_4 протягом всього часу досудового розслідування та судового розгляду належним чином виконував, виконує та має намір виконувати свої процесуальні обов`язки. Ні у прокурора, ні у суду немає жодних доказів неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, що у свою чергу є основною метою застосування запобіжного заходу. До того ж захисник вказує на те, що згідно розписки, ОСОБА_6 зобов`язалася повернути ОСОБА_7 грошові кошти у строк до 31 грудня 2020 року, однак такої змоги не має і на даний момент, в той час як відповідно до Виписки із медичної картки стаціонарного хворого №1209, у ОСОБА_7 діагностовано онкологічне захворювання, вона потребує вартісного лікування, харчування, медичних послуг тощо. Адвокат ОСОБА_5 вважає, що продовження найжорсткішого запобіжного заходу за відсутності реальних ризиків дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків є безпідставним, необґрунтованим та незаконним, а відтак застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у вечірній час буде достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків. На підставі наведеного просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 клопотання захисника підтримав та просив таке задовольнити, однак в той же час у разі незадоволення судом даного клопотання захисника, просив обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, повернувши внесений заставодавцем розмір застави.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні проти клопотання захисника заперечила, зазначивши, що наведені захисником у клопотанні обставини не спростовують наявні у даному кримінальному провадженні ризики, але одночасно проти клопотання самого обвинуваченого щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою не заперечила.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши клопотання та необхідні для його розгляду матеріали, суд приходить до такого висновку.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 листопада 2017 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави достатньої для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України у сумі 100 000 (сто тисяч) грн (Т. 1 а. с. 146-149).

Встановлено, що у зв`язку з внесенням вказаного розміру застави 24 листопада 2017 року обвинуваченого ОСОБА_4 було звільнено із Закарпатської УВП № 9 (Т. 1 а. с. 150).

Так, положеннями статті 182 КПК України передбачено, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В силу ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Тобто, з моменту внесення застави, обвинувачений є особою відносно якої у кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Наведені положення кримінального процесуального закону спростовують хибну позицію адвоката ОСОБА_5 про те, що до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано найбільш суворий запобіжний захід тримання під вартою.

В той же час при розгляді клопотання встановлено, що кошти для внесення за обвинуваченого ОСОБА_4 визначеного ухвалою слідчого судді розміру застави у сумі 100 000 грн отримані 24 листопада 2017 року його дружиною (заставодавцем) ОСОБА_6 у позику від матері ОСОБА_7 , які, згідно розписки, такій необхідно було повернути до 31 грудня 2020 року.

На даний час з оглянутої медичної документації, зокрема Виписки із медичної карти стаціонарного хворого 1209 від 15 березня 2021 року, у ОСОБА_7 діагностовано ворсинчасто-тубулярну аденому з важкою дисплазією епітелію залоз та ділянкою трансформації в аденокарциному, кишкового типу G2 на верхівці. Рак ректосигмоїдного з`єднання cT4N1M1. Mts у печінку. Проростання у правий яєчник та апендикс, що відповідно вимагає вчасного дієвого лікування та оперативного втручання.

Так, підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання, зміну чи продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави був обраний відносно ОСОБА_4 з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та з огляду на тяжкість злочинів, у вчиненні яких він обвинувачується.

Так суд враховує, що на теперішній час допитані всі свідки, заявлені стороною обвинувачення, досліджені документальні докази, а кримінальне провадження перебуває на завершальній стадії судового розгляду, що дає підстави вважати, що передбачені ст. 177 КПК України ризики, які слугували підставою для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з подальшим внесенням застави суттєво змінилися та майже відпали.

До того ж суд враховує, що обвинувачений має постійне місце проживання та відповідно міцні соціальні зв`язки є одружений та має на утриманні двох неповнолітніх дітей, порушень процесуальної поведінки не допускав, є раніше не судимий, а також те, що кошти внесені у рахунок застави за ОСОБА_4 на даний час терміново необхідні для вчасного медичного втручання та лікування хворої тещі, яка у свою чергу позичила такі заставодавцю ОСОБА_6 при внесенні останньою застави.

З урахуванням викладеного суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_4 слід змінити запобіжний захід у вигляді застави, обравши запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Крім цього, відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Положеннями п. 7, 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012, встановлено, що кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених КПК України. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до територіального управління ДСА засвідчену судом копію ухвали слідчого судді, суду в якому міститься рішення про повернення застави.

Відтак зважаючи на те, що визначений судом розмір застави внесений заставодавцем у дохід держави не звернено, а відносно обвинуваченого ОСОБА_4 змінено запобіжний захід із застави на домашній арешт, то така підлягає поверненню заставодавцю ОСОБА_6 .

Керуючись ст. 196, 201, 202, 331, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , змінити запобіжний захід у вигляді застави на домашній арешт без застосування електронного засобу контролю.

У порядку ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 строком до 06 червня 2021 року такі обов`язки:

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 22.00 год вечора по 06.00 год ранку;

- повідомляти суд про зміну місця проживання та роботи;

- прибувати до суду на першу вимогу;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Дата закінчення дії ухвали 06 червня 2021 року.

Ухвалу направити для виконання до відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Грошову заставу в сумі 100 000 (сто тисяч) грн, яка внесена на спеціальний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України в Закарпатській області згідно квитанції № від 24 листопада 2017 року, повернути заставодавцю ОСОБА_6 .

Ухвала суду згідно ч. 2 ст. 392 КПК України окремому оскарженню від судового рішення, передбаченого частиною першою вказаної статті, не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.

Головуючий: ОСОБА_1