Справа № 467/444/21
Провадження № 1-кп/467/97/21
У Х В А Л А

08.06.2021 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому у ході розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні в смт. Арбузинка кримінального провадження №0001232, внесеного до ЄРДР 21 грудня 2020 року по обвинуваченню
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Громівка Новотроїцького району Херсонської області, громадянина України, не працюючого, одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 307, ч.2 ст. 307 КК України
В С Т А Н О В И В:
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку домашнього арешту обвинуваченого ОСОБА_4 до 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбаченого п.п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: можливість обвинуваченого переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за вчинення яких передбачено покарання від 4 до 8 років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування. Також обвинувачений може використовувати здобутий ним досвід за час проходження служби у правоохоронних органах з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків з метою уникнення покарання за рахунок займаної посади має постійні зв`язки з іншими структурними підрозділами правоохоронних органів, органів державної влади, місцевими жителями, що дає змогу впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, використовуючи свої обов`язки. Вказував на відсутність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`які запобіжні заходи.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання, прохали встановити домашній арешт у нічний час з 22 години вечора до 06 години ранку.

Вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м.Миколаїв від 26 квітня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 22 червня 2021 року з забороною покидати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 в період часу із 21 години вечора до 06 години ранку з покладенням наступних обов`язків: прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися за межі м. Южноукраїнськ без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання або роботи; не спілкуватись зі свідками у вказаному кримінальному провадженні; за наявності здати на зберігання до слідчого закордонний паспорт чи інший документ, що дає право на виїзд з України.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обрання будь-якого запобіжного заходу першочергово передбачає наявність обґрунтованої підозри. Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК). Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).
Обвинувальний акт стосовно обвинуваченого перебуває на розгляді в суді.
Суд вважає, що наведеного вище достатньо для висновку про те, що висунуте по справі обвинувачення відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» без вирішення питання про доведеність провини під час розгляду даного клопотання.
Відповідно до положень ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно вимог ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Вирішуючи клопотання про продовження строку домашнього арешту щодо обвинуваченого, суд вважає, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України можливість переховуватися від суду, на даний час не зменшився. Також враховуючи, що останній обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів, передбачених ч.1 ст. 307 і ч.2 ст. 307 КК України, за який законом може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років та від 6 до 10 років, з метою ухилення від кримінальної покарання, яке йому загрожує, може ухилитися від суду.

Також суд вважає, що ризик впливу на свідків, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, встановлений ухвалою слідчого судді, не зменшився, оскільки судове слідство по справі не розпочато.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, здійснити вплив на свідків, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, чим домашній арешт не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Суд вважає, що обраний та продовжений відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
При цьому застосований до обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості інкримінованого діяння, а встановлені раніше ухвалою суду ризики є дійсними та триваючими, а тому на даний час виключає можливість зміни міри запобіжного заходу на більш м`який.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого суд на даному етапі не встановив.
За таких обставин суд приходить до висновку, що підстави для продовження запобіжного заходу відносно обвинуваченого не відпали, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати його належну поведінку, а тому дію обраного запобіжного заходу слід продовжити на 60 днів з обмеженням щодо поведінки, встановленим слідчим суддею.
Керуючись ст.ст.193, 194, 196, 197 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який полягає у забороні обвинуваченим залишати своє місце фактичного проживання з 22 години вечора до 06 години ранку в АДРЕСА_1 , на строк до 06 серпня 2021 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 на строк до 06 серпня 2021 року наступні обов`язки:
- прибувати за першим викликом до суду;
- не відлучатися за межі м. Южноукраїнськ без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи;
- не спілкуватись зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- за наявності здати на зберігання до слідчого закордонний паспорт чи інший документ, що дає право на виїзд з України.
Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під домашнім арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1