Справа № 991/4994/21
Провадження 1-кс/991/5066/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, у кримінальному провадженні № 0000383 від 19.02.2019, -
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , в якій він просив слідчого суддю зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, уповноваженого на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000383 від 19.02.2019, розглянути відповідно до вимог ст.220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_2 про закриття кримінального провадження від 15.07.2021 за вих.№ 15/7/21-3кс, яке подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 та повідомити адвоката про наслідки розгляду такого клопотання.

Скарга обґрунтована тим, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000383 від 19.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.385 КК України.

В даному кримінальному провадженні ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 385 КК України.

Адвокатом в рамках кримінального провадження №0000383 від 19.02.2019, було подано клопотання в порядку ст.220 КПК України про закриття кримінального провадження від 15.07.2021 за вих.№ 15/7/21-3кс, яке було отримане адресатом 19.07.2021.

Однак всупереч вимогам ст.220КПК України визначених процесуальним законом дій прокурором САП ОГП вчинено не було та станом на день подання скарги наслідки розгляду такого клопотання стороні захисту невідомі, що стало підставою для звернення адвоката з даною скаргою до суду.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому КПК України.

Частиною 1 ст.303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Зокрема, п.1 ч.1 ст.303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграф № 1, ст.ст. 303-308 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст.ст. 318-380 КПК України.

Як вбачається зі скарги, адвокат просить зобов`язати прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, уповноваженого на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000383 від 19.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.385 КК України, розглянути відповідно до вимог ст.220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_2 про закриття кримінального провадження від 15.07.2021 за вих.№ 15/7/21-3кс, яке подане в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 та повідомити адвоката про наслідки розгляду такого клопотання.

Відповідно до ч.ч.2, 3 статті 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті. Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).

Згідно положень статті 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.

У примітці до ст. 45 КК зазначено, що корупційними злочинами вважаються: а)злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем; б) злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України.

Зі змісту скарги вбачається, що кримінальне провадження № 0000383 від 19.02.2019, в рамках якого адвокатом подано клопотання в порядку ст.220 КПК України, здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.385 КК України.
Склад злочину, передбачений ч. 1 ст. 385 КК України, не охоплюється наведеним вище переліком, а отже, не підсудний Вищому антикорупційного суду.

Враховуючи наведене, скарга на бездіяльність прокурора САП ОГП, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, а саме у нерозгляді клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000383 від 19.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.385 КК України, відповідно до положень ст. 331 КПК України не підсудна Вищому антикорупційного суду та має розглядатися слідчим суддею місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону (п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України).

Приписами ч.ч. 1-3 ст. 370 КПК України визначено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК.

Отже, перевіривши й оцінивши відомості, зазначені у скарзі адвоката ОСОБА_2 , з метою постановлення законної і обґрунтованої ухвали, слідчим суддею встановлено непідсудність поданої скарги Вищому антикорупційному суду.

Виходячи з наведеного, скарга адвоката ОСОБА_2 про зобов`язання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури уповноваженого на здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000383 від 19.02.2019, розглянути відповідно до вимог ст.220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_2 про закриття кримінального провадження не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.

Право на повноважний суд встановлене статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Статтею 1 Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» встановлено, що Вищий антикорупційний суд: здійснює правосуддя як суд першої та апеляційної інстанцій у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до його юрисдикції (підсудності) процесуальним законом.

Правила підсудності судових справ встановлені процесуальним законодавством з урахуванням сукупності юридичних ознак судової справи. На підставі цих ознак нормами КПК України визначено суд, який вправі і зобов`язаний розглянути справу і вирішити її по суті.

Завдяки правилам про підсудність насамперед реалізується право на розгляд і вирішення справи компетентним судом.

Слід також врахувати, що розгляд провадження судом з порушенням правил підсудності матиме наслідком розгляд справи неповноважним судом.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, слідчий суддя наголошує на тому, що правові норми чинного законодавства України свідчать про те, що суди здійснюють розгляд тільки тих справ, скарг чи клопотань, які їм підсудні.

Аналогічної правової позиції дотримується і Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду у справах: № 991/781/19 (провадження № 11-сс/991/97/19) від 25.10.2019, № 991/776/19 (провадження № 11-сс/991/98/19) від 01.11.2019, № 991/1429/19 (провадження № 11-сс/991/162/19) від 14.11.2019.

Частиною 2 ст. 304 КПК України встановлено випадки, в яких скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора повертається слідчим суддею заявнику, зокрема, у випадку якщо скарга не підлягає розгляду у цьому суді.

За таких обставин, здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, слідчий суддя дійшов висновку, що скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні №0000383 від 19.02.2019 слід повернути заявнику, що не позбавляє права останнього звернутися з нею до місцевого суду за належною підсудністю.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 331, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора, у кримінальному провадженні № 0000383 від 19.02.2019, яка полягає у нерозгляді відповідно до вимог ст.220 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_2 про закриття кримінального провадження від 15.07.2021 за вих.№ 15/7/21-3кс,- повернути заявнику.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії відповідної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1