КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ
Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 20 липня 2021 року, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2021 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , кв, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю: прокурора захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого Фастівського районного управління поліції Головного управління поліції в Київській області ОСОБА_8 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 06 серпня 2021 року.
Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_5 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2021 року, скасувати її, постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Щодо підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що повний текст оскаржуваної ухвали отримано 15 червня 2021 року, апеляційну скаргу подано 18 червня 2021 року.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, захисник зазначав, що ОСОБА_6 не вчиняв інкримінованих йому дій щодо незаконного виробництва, виготовлення, придбання, перевезення та пересилання з метою збуту наркотиків , натомість в судовому засіданні щиро розкаявся та пояснив, що зберігав наркотичну речовину для власного вжитку.

Стороною обвинувачення у клопотанні не обґрунтовано, в чому полягають ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ст. 177 КПК України. Обізнаність підозрюваного із мірою покарання не може бути підставою для ствердження по існування ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення, в якому він підозрюється.

ОСОБА_6 має постійне місце проживання у м. Києві за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає разом із своєю матір`ю, яка перебуває на його утриманні, раніше не судимий.

Апелянт зазначав, що підозрюваний розуміє правові наслідки, та не має наміру вчиняти дії, передбачені ст. 177 КПК України.

Крім того, звертає увагу на необґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, та недопустимість долучених до клопотання доказів на її обґрунтування.

На переконання апелянта, з урахуванням наведених обставин, прокурор та слідчий не довели слідчому судді неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Порядок і строки апеляційного оскарження чітко визначено та регламентовано ст. 395 КПК України. Так, згідно з п. 3 ч. 2 вказаної статті апеляційну скаргу може бути подано на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення, а відповідно до ч. 3 цієї ж статті, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно з висновком Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду, який викладено у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, у випадку коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив у інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
Окрім того, зі змісту вказаної постанови вбачається, що у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.
10 червня 2021 року клопотання слідчого розглянуто слідчим суддею за участі прокурора ОСОБА_9 , слідчого ОСОБА_10 , підозрюваного ОСОБА_6 , його захисника ОСОБА_5 та постановлено вступну і резолютивну частину оскаржуваної ухвали.
Зважаючи на те, що повний текст оскаржуваної ухвали отримано захисником 15 червня 2021 року, апеляційну скаргу подано 18 червня 2021 року, колегія суддів вважає, що у даному конкретному випадку строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.
Як убачається з матеріалів судового провадження, Фастівським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 16 квітня 2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000497, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
08 червня 2021 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та наступного дня повідомлено про підозру у незаконному виробництві, виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні та пересиланні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів, вчиненому організованою групою, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.
10 червня 2021 року старший слідчий Фастівського районного управління поліції Головного управління поліції в Київській області ОСОБА_8 , за погодженням прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2021 року клопотання задоволено.
Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою перевірено при розгляді клопотання. При цьому, допитано підозрюваного ОСОБА_6 , заслухано думку прокурора та захисника, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу.

Під час судового розгляду клопотання, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя з`ясував питання про те, чи підтверджується наявність зазначених у клопотанні слідчого підстав застосування запобіжного заходу, передбачених статтею 177 КПК України.
Окрім того, перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що наведені у клопотанні дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дає можливість вважати, що підозра ОСОБА_6 є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Посилання апелянтів про те, що підозра ОСОБА_6 є необґрунтованою, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для продовження застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Доводи апеляційної скарги з приводу відсутності ризиків передбачених ст. 177 КПК України, є необґрунтованими, оскільки, наявність існування вказаних ризиків підтверджується матеріалами провадження, з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , зокрема, його тяжкість та покарання що йому загрожує.

Характеризуючі дані про особу ОСОБА_6 зокрема, наявність постійне місце проживання у м. Києві за адресою: АДРЕСА_3 , на його утриманні перебуває мати, раніше не судимий, - не можуть бути безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді, оскільки не спростовують висновки суду про те, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені ст. 177 КПК України.
На підставі викладеного, колегія суддів погоджується з рішенням суду щодо необхідності задоволення клопотання слідчого, оскільки він в повному обсязі довів обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_6 на свободу. Таке обмеження не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Як вбачається з оскаржуваної ухвали, слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону, а тому підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не вбачається.

Істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді у даному провадженні не вбачається.

Суд обґрунтовано, у відповідності з вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, з урахуванням обставин та тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , характеризуючих даних про особу підозрюваного, застосував запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою, а тому підстав для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 194, 376 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити захиснику ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2021 року.
Ухвалу слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10 червня 2021 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого Фастівського районного управління поліції Головного управління поліції в Київській області ОСОБА_8 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 06 серпня 2021 року, - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Унікальний номер справи 381/1833/21 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_11
Провадження № 11сс/824/4070/2021 Доповідач ОСОБА_1
Категорія ст.183 КПК .