Справа № 478/1003/20 Провадження № 1-кп/478/18/2021
В и р о к
І м е н е м У к р а ї н и
17 серпня 2021 року Казанківський районний суд Миколаївської області, в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а саме: в незаконній порубці дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяла істотної шкоди.
Позиція обвинуваченого.
В ході судового розгляду обвинувачений ОСОБА_4 свою вину в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні заперечував, по суті пред`явленого обвинувачення пояснив суду, що приблизно в серпні-вересні 2019 року він на власному автомобілі їхав через лісову посадку разом із сином, де побачили дрова, які лежалі на землі. В подальшому, приблизно 07.09.2019 року він разом із мешканцями села с. Миколо-Гулак виїхали до смт. Казанка Баштанського (Казанківського) району Миколаївської області з метою придбання продуктів харчування та у зворотному шляху, він, будучи обізнаним щодо місця знаходження колод дерев (дров) запропонував пасажирам заїхати до лісової посадки та забрати дрова. Отримавши згоду від осіб, які знаходились з ним в автомобілі, він заїхав до лісової посадки, відшукав місце, де лежали спиляні дрова та за допомогою своїх пасажирів завантажив колоди дерев до автомобіля.
Коли вони погрузили колоди дерев до автомобілю, то з`явилися представники лісного господарства, які звинувачували ОСОБА_4 в тому, що він здійснив спилювання дерев. Потім були викликані представники поліції, які почали складати відносно нього матеріал за фактом незаконного спилювання ним дерев.
В свою чергу, як пояснив обвинувачений ОСОБА_4 суду, він та особи, які були з ним в автомобілі пояснювали, що не спилювали дерева, а лише віднайшли колоди дерев, які погрузили до автомобіля. Він особисто клопотав перед представниками поліції щодо проведення звіряння спиляних колод дерев із виявленими пнями дерев породи «Акація», шляхом прикладення дров до пнів або складання колод в одне ціле. Натомість, представники поліції відмовились задовольняти його клопотання та склали матеріали відносно нього за якими в подальшому йому було пред`явлено обвинувачення.
Захисник наголошував суду на тому, що ОСОБА_4 не спилював дерева, а лише підібрав раніше спиляні кимось колоди дерев. На місці виявлення представниками лісгоспу та поліції ОСОБА_4 пнів та колод дерев, які вже були завантажені до автомобіля обвинуваченого знаходиться ділянка місцевості, яка забезпечує проїзд сільськогосподарської техніки до суміжної з лісовою посадкою земельної ділянки сільськогосподарського призначення. Відтак, імовірно, що з метою забезпечення вільного проїзду техніки до земельної ділянки суміжної з лісовою посадкою, невідомими особами, які використовували земельну ділянку для збору врожаю, були спиляні два дерева породи «Акація». Тобто кимось було розчищено проїзд для техніки, шляхом спиляння двох дерев та розпилюванням їх стовбурів на колоди, які в подальшому підібрав ОСОБА_4 .
В свою чергу, прокурор вважав доведеним обвинувачення ОСОБА_4 показами свідків представників лісгоспу та сукупністю письмових доказів, у зв`язку з чим просив визнати ОСОБА_4 винним, у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України із призначенням покарання в межах санкції цієї статті у виді обмеження волі строком на два роки та застосуванням ст. 75 КК України визначивши іспитовий строк ОСОБА_4 строком в один рік.
Досліджені судом докази.
Так, з пояснень допитаного судом свідка ОСОБА_7 вбачається, що у вересні 2019 року вона разом з іншими особами на прізвище « ОСОБА_8 » та « ОСОБА_9 » попросили ОСОБА_4 відвезти їх до смт. Казанка. Оскільки ОСОБА_4 погодився, то вони вчотирьох виїхали до смт. Казанка. Повертаючись із смт. Казанка, ОСОБА_4 запропонував їй та « ОСОБА_8 » з « ОСОБА_9 » заїхати до лісової посадки та допомогти йому завантажити автомобіль колодами дерев, на що вони погодились. Приїхавши до посадки свідок побачила спиляні дрова, які лежали на землі та допомогла ОСОБА_4 завантажити їх в машину.
В машині у ОСОБА_4 була пилка, яку вони виклали на землю коли завантажували дрова в автомобіль. Потім приїхали представники лісгоспу та поліції та звинуватили її особисто та інших присутніх у порубці дерев. На зауваження ОСОБА_4 та інших пасажирів з автомобіля щодо того, що вони знайшли вже спиляні дрова посадові особи не реагували, клопотання ОСОБА_4 щодо вимірювання та звіряння колод дерев із виявленими пеньками представники поліції відхилили.
Як вбачається з показів свідка ОСОБА_10 , то наприкінці літа 2019 року вона разом із іншими мешканцями села домовились найняти автомобіль для поїздки в смт. Казанка для придбання продуктів харчування. З цією метою вони попросили ОСОБА_4 відвезти їх до смт. Казанка та повернутись до села. Коли вони повертались з смт. Казанка, то ОСОБА_4 запропонував їм заїхати в лісову посадку та допомогти йому завантажити до автомобіля дрова, на що вони погодились.
Приїхавши до посадки, свідок побачила спиляні дрова, які лежали на землі. В подальшому всі присутні допомогли ОСОБА_4 завантажити колоди дерев до автомобіля, після чого приїхали представники лісгоспу та поліції та звинуватили ОСОБА_4 в порубці дерев. На зауваження ОСОБА_4 та всіх присутніх пасажирів, що колоди за діаметром відрізняються від товщини пеньків поліцейські не реагували та відмовили ОСОБА_4 у вимірюванні виявлених колод дерев та пеньків, а також їх порівнянні шляхом прикладання колод дерев до пнів.
В свою чергу, в автомобілі ОСОБА_4 знаходилася бензопила, яку вони поклали на пень, коли завантажували дрова до автомобіля. Пила лежала на сонці, у зв`язку з чим імовірно нагрілася. Але представники поліції вважали, що даною пилкою, яка була нагріта, ОСОБА_4 вчинив порубку дерев.
Як пояснив свідок ОСОБА_11 , він з ОСОБА_4 проживає в одному селі. 07 вересня 2019 року він попросив ОСОБА_4 відвезти його до смт. Казанка для придбання харчів. В свою чергу, ОСОБА_4 попросив його на зворотному шляху заїхати до лісової посадки та допомогти йому завантажити автомобіль дровами. Таким чином, повертаючись з смт. Казанка, вони заїхали до лісової посадки та зупинились біля спиляних колод дерев, які завантажили до автомобіля. Після цього всі присутні в автомобілі присіли відпочити та вживали алкогольні напої та продукти харчування. Потім приїхали представники лісгоспу та поліції.
З показів свідка ОСОБА_12 вбачається, що він був залучений в якості понятого під час огляду місця події, а саме, території лісових насаджень. В його присутності було виявлено колоди дерев в автомобілі, а також пеньки та бензопилу. В його присутності ОСОБА_4 повідомляв, що колоди дерев не спилював та вони лежали на землі, а він лише підібрав їх.
З показів свідка ОСОБА_13 , який обіймає посаду державного інспектора Державної екологічної інспекції вбачається, що в 2019 році він був присутнім під час фіксації кримінального правопорушення щодо незаконного спилювання дерев. На місці огляду ділянки лісової посадки було виявлено автомобіль заповнений колодами дерев та бензопилу. Ним особисто було проведено вимірювання колод дерев та місця спилювання у пнів. На його переконання колоди дерев були свіжоспиляні та на них залишалося листя.
Як пояснив суду свідок ОСОБА_14 , який працює лісничим Казанківського лісництва ДП «Володимирське ЛГ», у вересні 2019 року він разом із напарником на прізвище « ОСОБА_15 » робили об`їзд лісу, коли почули звук пили та поїхали на його звук. Він бачив, як ОСОБА_4 пиляв дерево, а інші невідомі особи складали дрова у машину, яка стояла в посадці. Всього було спиляно два дерева, одне з яких пиляв ОСОБА_4 . Коли він разом із напарником приїхали до них, то дрова вже були розпиляні, на землі знаходилась пилка, а всі присутні особи вживали алкогольні напої та приймали їжу.
Як пояснив суду свідок ОСОБА_16 , який обіймає посаду майстра лісу ДП «Володимирське ЛГ», приблизно у вересні 2019 року неподалік від с. Миколо-Гулак Казанківського району Миколаївської області він разом із напарником на прізвище « ОСОБА_17 » патрулювали в лісі на автомобілі. В якийсь час вони зупинились та вийшли з машини, коли почули звук пилки. Вони з напарником вирушили в сторону, з якого був чутний звук пилки та побачили ОСОБА_4 який пиляв пилкою дерево, а інші невідомі особи завантажували дрова до його автомобіля. Тоді, вони викликали поліцію, повернулись до власного автомобіля та поїхали до місця виявленої ними події.
З протоколу огляду місця події від 07.09.2019 року та доданих до нього зображень вбачається, наявність ділянки місцевості розташованої на відстані 3 км від с. Миколо-Гулак Казанківського району Миколаївської області, на якій маються насадження дерев породи «Акація біла», приблизним розміром 23 м на 6 м. На ґрунті даної ділянки маються спиляні дерева, колоди дерев різного діаметру, в кількості 10-15 шт. Перший пень діаметру спиляного дерева у шийки кореня 92 см. Діаметр другого пня 56,0 см. Поряд із пнями було виявлено спиляні колоди дерев породи «Акація», діаметрами: 12,0 см.; 36 см.; 10 см.; 17 см.; 14 см., на яких маються свіже листя; 18 см.; 10 см.; 9 см.; 10 см.; 28 см.; 13 см.; 18 см.
На ділянці лісополоси, в приблизній відстані від другого пня знаходиться бензопила марки «FA-45S FORESTA», 2,4 кВт, 45 см3 із запахом бензину.
Як вбачається з висновку експерта від 18.11.2019 року № 19-1213 на дату вчинення кримінального правопорушення, розмір шкоди складає 44 537,71 грн.
Згідно з висновком експерта від 23.04.2020 року № 19-1210 з екологічної точки зору, шкода довкіллю внаслідок здійснення незаконної порубки двох сироростучих дерев акації білої до ступеня припинення росту без відповідного дозволу, за умови, що територія лісоподаки не відноситься до території об`єктів природно-заповідного фонду, до складу особливо захисних лісових ділянок з режимом обмеженого лісокористування, до вікових дерев не може кваліфікуватися як істотна.
Згідно з довідкою Миколо-Гулаківської сільської ради від 03.12.2019 року № 376, лісорубний квиток ОСОБА_4 не видавався. Полезахисна лісова смуга приблизною площею 1,5 га не перебуває у власності сільської ради. За наявними даними правоустановчі документи відсутні.
Згідно з інформацією ДП «Володимирівське лісове господарство», що міститься в листі від 29.04.2020 року № 184, земельна ділянка лісопосадки не відноситься до земель, що знаходяться у постійному користуванні ДП «Володимирівське ЛГ» та підприємством не видавався лісорубний квиток.
За інформацією Відділу у Казанківському районі ГУ Держгеокадастру у Миколаївській області, що міститься в листі від 30.04.2020 року № 219/113-20 земельна ділянка на якій розташована лісопосадка відноситься до державної форми власності, кадастровий номер не присвоювався.
Згідно листа Державної екологічної інспекції у Миколаївській області від 12.12.2019 року № 14/01-14/2945, то враховуючи середній діаметр пнів зрубаних дерев у корі біля шийки кореня та коефіцієнт індексації такс, розмір шкоди навколишньому природному середовищу становить 44 537,71 грн. Заміри спиляних дерев породи «Акація» у корі біля шийки кореня, діаметром 56,0 см. та 92,0 см. проводились стандартизованою рулеткою ціною поділки 1 мм., дійсної на підставі свідоцтва про повірку чинного до 16.11.2019 року № 59/803.
З протоколу проведення слідчого експерименту проведеного за участю свідка ОСОБА_14 та доданими до нього зображеннями, вбачається, що 07.09.2019 року, свідок разом із напарником виконували об`їзд території лісосмуги, розташованої в межах території Миколо-Гулаківської сільської ради та почув як працює бензопила, вони зупинили автомобіль, вийшли з нього та підійшли до насаджень дерев через які проглядались особи, а саме: ОСОБА_4 та дві невідомі жінки. ОСОБА_4 спилював свіжі дерева та розпилював їх, а невідомі особи здійснювали їх завантаження до автомобіля. Свідок із напарником близько 10 хвилин спостерігали за діями всіх осіб після чого прибули до місця події та побачив, що автомобіль марки «РАФ» був повністю завантажений колодами дерев.
З протоколу проведення слідчого експерименту проведеного за участю свідка ОСОБА_16 та доданими до нього зображеннями, вбачається, що 07.09.2019 року, свідок разом із напарником виконували плановий об`їзд території лісосмуги, розташованої в межах території Миколо-Гулаківської сільської ради та почув як гучно працює бензопила, вони зупинили автомобіль, вийшли з нього та підійшли до насаджень дерев через які побачили автомобіль марки «РАФ» біля якого лунав звук бензопили. Підійшовши ближче свідок побачив дві жінки та двох чоловіків, серед яких ОСОБА_4 тримаючи в руках бензопилу вчиняв спилювання свіжої акації, а після падіння акації на землю розпиляв стовбур на менші частини, після чого завантажили їх в автомобіль.
Відповідно до протоколу огляду місця події від 07.05.2020 року проведеного за участю спеціаліста ОСОБА_18 встановлено, що територія лісосмуги складає 2,3609 га. приблизно по центру лісосмуги мається проїзд на якому відсутні дерева з обох сторін проїзду та знаходяться пні, приблизно 25 штук. По зовнішнім ознакам насадження акації є багатовіковими, приблизною висотою до 15 м.
З дослідженого протоколу огляду місця події від 24.03.2021 року проведеного на підставі ухвали суду за участю обвинуваченого, захисника, спеціалістів та доданих до нього зображень, вбачається, що в лісосмузі мається грунтова дорога, яка проходить через всю ширину лісосмуги. Зліва від дороги мається пень спиляного дерева акації з найбільшим заміром діаметра при землі біля шийки кореня 111 см. та мінімальним діаметром при землі шийки кореня 69 см., діаметр зрізу найбільший 70 см., найменший 36 см. Відстань пня до просіки складає 160 см., відстань між першим пнем до другого пня складає 28,8 м., відстань першого пня до польової дороги складає 25,8 м.
З дослідженого судом протоколу огляду місця події від 30.03.2021 року проведеного за участю обвинуваченого, захисника та спеціаліста, вбачається, що в багажнику автомобіля марки «РАФ», д/н НОМЕР_1 мається деревина, кожна наступних розмірів: нижній ряд зліва направо: 1-й 32*16; 2-й - 34*25; 3-й - 34,5*24,5; 4-й - 34*24; другий ряд з права на ліво: 1-й 35*20; 2-й 21*19; 3-й 19,5*15,5; третій ряд зліва на право: 1-й -29*19,5; 2-й 32*25; 3-й 26*19; четвертий ряд: зліва направо: 1-й 30*21; 2-й 23*19; 3-й 32*21,5; 4-й 27*21; п`ятий ряд з права наліво: 1-й 25*20; 2-й 26*13; 3-й 16,5*13; 4-й 7,5*6.
В хаотичному порядку маються пні з наступними розмірами: 1-й 18*10; 2-й 18*15; 3-й 17*16; 4-й 19*12; 5-й 12*9,5; 6-й 13*9; 7-й 19*15,5; 8-й 18*7,5; 9-й 16*13,5; 10-й 8,5*7,5; 11-й 8,5*7,5; 12-й 15*12; 13-й 9*8,5; 14-й 14*13; 15-й 31*26; 16-й 30*28; 17-й 33*26; 18-й 15*12; 19-й 18*16; 20-й 14*13; 21-й 8*7; 22-й 11*10; 23-й 9,5*9; 24-й 8*8; 25-й 13*10,5; 26-й 14*13; 27-й 16*13; 28-й 27*25; 29-й 37*28; 30-й 33*26; 31-й 33,5*26,5; 32-й 9*8,5; 33-й 8*8; 34-й 19,5*17,5; 35-й 27*24; 36-й 17,5*15; 37-й 15,5*15,5; 38-й 18*15; 39-й 48*37; 40-й 28*27,5; 41-й 8,5*8,5; 42-й 10*8; 43-й 8,5*8; 44-й 8*7; 45-й 12*9,5; 46-й 8*8,5; 47-й 24*22; 48-й 18*14.
Згідно висновку експерта від 14.07.2021 року № СЕ-19/115-21/8681-ТР відповісти на питання, чи становили два спила дерев породи «акація», вилучених 29.06.2021 року при проведенні огляду місця події в лісосмузі в 3 км від с. Миколо-Гулак Казанківського району Миколаївської області та два спили дерев породи «акація», вилучених 07.07.2021 року при проведенні огляду автомобіля за адресою: смт. Казанка, Казанківський район, Миколаївської області, єдине ціле, не є можливим, у зв`язку із тим, що відсутня лінія розділення та неспівпадінні річних кілець. На стовбурах дерев породи «акації» наявні сліди механічного роз`єднання, які утворились шляхом розпилу. Чи проводилось спилювання дерев за допомогою ланцюга, встановленого на бензопилі марки «FA-45S FORESTA» не вирішувалось, у зв`язку з тим, що сліди на фрагментах деревини не придатні для ідентифікації та встановлення групової приналежності інструменту, що залишив дані сліди.
Правова оцінка та мотиви суду.
Суд, ухвалюючи по справі рішення, керується нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України з наведенням належних і достатніх мотивів та підстав для його ухвалення.
Під час розгляду кримінального провадження суд зобов`язаний суворо додержуватись закріпленого у статті 62 Конституції України принципу презумпції невинуватості, згідно з яким особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком. При цьому неприпустимо покладати на обвинуваченого (підсудного) доведення своєї невинуватості. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
При ухваленні вироку відповідно до вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики ЄСПЛ» суд застосовує Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з ч.1 ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Суд враховує, що практика ЄСПЛ вказує на необхідність оцінювати докази, керуючись критерієм доведення за стандартом «поза розумним сумнівом». Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» п. 43).
Стандарт доведення «поза розумним сумнівом» означає, що сукупність обставин, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розуміння пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був учинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.
Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи в цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною «поза розумним сумнівом», версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.
Для дотримання стандарту доведення «поза розумним сумнівом» недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.
Також суд при постановленні вироку приймає до уваги якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (рішення ЄСПЛ від 11.07.2013 року у справі «Веренцов проти України» п.86).
Відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Згідно з положеннями ч.ч.1,3 ст.3 КК України законодавство України про кримінальну відповідальність становить кримінальний кодекс, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Кримінальна протиправність діяння, а також його караність та інші кримінально-правові наслідки визначаються тільки КК України.
Згідно з вимогами ст. 91 КПК України доказуванню у кримінальному провадженні підлягає, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення.
Обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого (ст. 92 КПК України).
Дотримуючись засади змагальності, та виконуючи, свій професійний обов`язок, передбачений ст. 92 КПК України, обвинувачення має довести перед судом за допомогою належних, допустимих та достовірних доказів, що існує єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, а саме - винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, щодо якого їй пред`явлено обвинувачення.
Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Відповідно до вимог ст. 17 КПК України, особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили.
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.
Пункт 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень суди відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як тягар доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного (рішення ЄСПЛ у справі «Барбера, Мессегуе і Джабардо проти Іспанії»).
За обвинувальним актом, ОСОБА_4 вчинив незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотної шкоди, у зв`язку з чим обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
За позицією захисту, ОСОБА_4 в присутності трьох осіб свідків підібрав вже спиляні колоди дерев, які випадково виявив напередодні та не вчиняв порубку дерев.
На думку суду вина ОСОБА_4 в інкримінованому йому діянні та кримінальному правопорушенні не знайшла свого підтвердження в ході судового слідства та не доведена перед судом поза розумним сумнівом.
Так, з об`єктивної сторони, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 246 КК України виражається в незаконній порубці, зокрема: лісових насаджень, тобто це випадки відділення дерев від кореня.
Відтак, доказуванню у пред`явленому ОСОБА_4 обвинуваченні за ч. 1 ст. 246 КК України підлягає, зокрема: факт незаконної порубки дерев.
В ході судового слідства, прокурором доводилось обвинувачення ОСОБА_4 показами свідків: ОСОБА_13 на переконання якого колоди дерев були свіжо спиляні; лісничого ОСОБА_14 який чув звук пили та особисто бачив, як ОСОБА_4 пиляв дерево; майстра лісу ОСОБА_16 який також чув звук пилки та бачив ОСОБА_4 який пиляв пилкою дерево, а інші невідомі особи завантажували дрова до його автомобіля, а також проведеними оглядами місця події та слідчими експериментами із свідками.
На думку суду, наведені покази свідків та дані протоколів проведених слідчих експериментів, спростовуються висновком експертизи від 14.07.2021 року № СЕ-19/115-21/8681-ТР, згідно якого визначитися із тим, чи становили єдине ціле спиляні колоди дерев із пнями, не є можливим, у зв`язку із тим, що відсутня лінія розділення та неспівпадінням річних кілець. Вказаний висновок експерта суд розуміє таким чином, що надані на експертизу об`єкти дослідження, а саме: спили пнів та стовбурів дерев, вилучених під час огляду місця події від 07.09.2019 року не співпадають за віком. При цьому, надані на експертизу фрагменти зрізів з колод дерев та пнів не утворюють спільну лінію розділення.
Наведені обставини є свідченням того, що надані на експертизу зразки колод не можуть напряму походити від зразків пнів.
Оскільки ж оглядом місця події не було виявлено тих частин колод дерев, які б утворювали єдине ціле із пнями, то у суду відсутні підстави вважати достовірними покази та відомості щодо того, що саме ОСОБА_4 спиляв дерево, яке в подальшому розпиляв на частини.
До того ж, з висновку експертизи не вбачається можливість встановити, що спилювання дерев відбулося за допомогою ланцюга, встановленого на виявленій бензопилі марки «FA-45S FORESTA», яка належить ОСОБА_4 .
Відомості неодноразово проведених оглядів місця події, які містяться у протоколах від 07.09.2019 року, від 07.05.2020 року, 24.03.2021 року та від 30.03.2021 року не надають можливості суду встановити родинність колод дерев та виявлених пнів, визначитися із тим, що до свого спиляння вони утворювали єдине ціле, а ні за віком, а ні за розміром, як і того факту, що їх спиляв саме ОСОБА_4 .
Натомість, суд, розглянувши питання про правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 керуючись ст. 337 КПК України, яка визначає, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, дійшов до висновку, що стороною обвинувачення, вина обвинуваченого ОСОБА_4 поза розумним сумнівом не була доведена у судовому засіданні за обвинуваченням у вчиненні ним злочину передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, як незаконна порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду.
Показання обвинуваченого та свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , щодо обставин інкримінованих обвинуваченому дій, про те, що обвинувачений особисто не спилював дерева, що на момент їх прибуття на місце пригоди в лісополосі вже були в наявності повалені та пиляні на частини дерева, були відомі стороні обвинувачення ще під час досудового розслідування, однак в судовому засіданні прокурором не надано суду належних, допустимих та достовірних доказів для їх спростування.
Інших прямих доказів, належних чи допустимих даних, що отримані у передбаченому кримінальним процесуальним законом порядку саме про причетність обвинуваченого ОСОБА_4 до пред`явленого обвинувачення за ч. 1 ст. 246 КК України не зібрано та в судовому провадженні не представлено.
Статтею 373 КПК України встановлено, що виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.
За приписами п. 2 ч. 1 ст. 373 КПК України, якщо не доведено, що кримінальне правопорушення вчинено обвинуваченим, ухвалюється виправдувальний вирок.
На підставі викладеного, ОСОБА_4 підлягає виправданню в повному обсязі за висунутим йому обвинуваченням в порядку п. 2 ч. 1 ст. 373 КПК України, оскільки не доведено, вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, в якому він обвинувачується.
Суд бере до уваги, що під час досудового розслідування проводилися експертні дослідження із залученням експертів державних установ, та маються процесуальні витрати, але у зв`язку з ухваленням виправдувального вироку витрати пов`язані з проведенням судових експертиз мають бути компенсовані за рахунок Державного бюджету України.
Доля речових доказів підлягає вирішенню в порядку, визначеному статтею 100 КПК України.
Запобіжні заходи не обирались.
Цивільний позов не заявлявся.
Керуючись ст.ст. 369-371, 373, 374 КПК України, суд,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати невинуватим в пред`явленому обвинуваченні у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 246 КК України та виправдати його на підставі пункту 2 частини 1 статті 373 КПК України у зв`язку з недоведеністю вчинення ним зазначеного кримінального правопорушення.
- поліс № АМ/5117687 на одному аркуші та свідоцтво про реєстрацію ТЗ № НОМЕР_1 на одному аркуші повернути законному володільцю;
Вирок може бути оскаржений шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя Казанківського районного суду
Миколаївської області ОСОБА_1