Справа № 201/3020/21
Провадження № 1-кс/201/960/2021
УХВАЛА
Іменем України
26 березня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 65000118 від 24.03.2021 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Правобережної окружної прокуратури м.Дніпра №2 ОСОБА_4 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 65000118 від 24.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: системний блок «hp dc 7800 № 13»; системний блок «hp dc 7800 № 14»; системний блок «hp dc 7800 № 15»; системний блок «hp dc 8000 № 1»; системний блок «hp dc 6005 № 2»; системний блок «DELL 44H1G4J»; системний блок «DELL QW83878»; системний блок «hp dc 6000-8-сst»; системний блок «Fujitsu «4kcto71954»; системний блок «DELL 45 FF45J»; системний блок «DELL 1XPLH2J»; системний блок «DELL B2G3W2J»; системний блок «DELL F5NPB4J»; системний блок «DELL JZRN551»; 3 монітори фірми «ACER»; монітор «Samsung 920N»; монітор «hp SN249»; монітор «VIEV SONIC VA9036»; 4 монітори «NEC EA191M-BK»; монітор «NEC EA191M»; монітор «LG L1952TQ»; монітор «L1900Pa»; монітор «Samsung 913 BMPLUS»; монітор «ЛОС 185LM00013»; аркуші формату А 4 з печатними умовами отримання виграшу; зошит із чорновими записами; картки власника мобільної групи від 25.02.2021; 17 скреч-карт виграшу (використаних), до яких прикріплені аркуші паперу з номерами мобільних телефонів; 121 скреч-карта, упаковані до спец.пакету 7137119.

В обґрунтування клопотання посилався на те, що у провадженні СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 65000118 від 24.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203 2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.03.2021 до ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява про те, що за адресою АДРЕСА_1 , невідомі особи надають послуги грального бізнесу, всупереч вимогам Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» (ЄО 10013).

Відповідно до Закону України № 406-VII від 04.07.2013 «Про заборону грального бізнесу в Україні» терміни вживаються у такому значенні: гральний бізнес - діяльність, пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера.

У зв`язку з вчиненням невстановленими особами особливо тяжкого злочину за адресою: м. Дніпро, пр. Гагаріна, 29, на другому поверсі, слідчим СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , 23.03.2021 у період часу з 19.40 год. до 21:00 год., було проведено огляд та вилучено вказану техніку та предмети.

Постановою від 24.03.2021 року вищевказані речі визнано згідно ст. 98 КПК України речовими доказами.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

В матеріалах клопотання відсутні відомості щодо власника майна, в зв`язку з цим, суд позбавлений можливості викликати останнього. У зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суддя слідчий вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути клопотання без його участі, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства").

Однак, згідно ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Також слід зазначити, що Європейський суд у своїх рішеннях наголошує на тому, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожна з сторін, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що клопотання надійшло до суду 24.03.2021 року, то останній день розгляду клопотання припадає на 26.03.2021 року, то з метою недопущення порушення строків розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути вказане клопотання.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Встановлено, що у провадженні СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 65000118 від 24.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203 2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.03.2021 до ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява про те, що за адресою АДРЕСА_1 , невідомі особи надають послуги грального бізнесу, всупереч вимогам Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» (ЄО 10013).

Відповідно до Закону України № 406-VII від 04.07.2013 «Про заборону грального бізнесу в Україні» терміни вживаються у такому значенні: гральний бізнес - діяльність, пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера.

У зв`язку з вчиненням невстановленими особами особливо тяжкого злочину за адресою: АДРЕСА_1 , на другому поверсі, слідчим СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , 23.03.2021 у період часу з 19.40 год. до 21:00 год., було проведено огляд та вилучено наступну техніку та предмети, а саме: системний блок «hp dc 7800 № 13»; системний блок «hp dc 7800 № 14»; системний блок «hp dc 7800 № 15»; системний блок «hp dc 8000 № 1»; системний блок «hp dc 6005 № 2»; системний блок «DELL 44H1G4J»; системний блок «DELL QW83878»; системний блок «hp dc 6000-8-сst»; системний блок «Fujitsu «4kcto71954»; системний блок «DELL 45 FF45J»; системний блок «DELL 1XPLH2J»; системний блок «DELL B2G3W2J»; системний блок «DELL F5NPB4J»; системний блок «DELL JZRN551»; 3 монітори фірми «ACER»; монітор «Samsung 920N»; монітор «hp SN249»; монітор «VIEV SONIC VA9036»; 4 монітори «NEC EA191M-BK»; монітор «NEC EA191M»; монітор «LG L1952TQ»; монітор «L1900Pa»; монітор «Samsung 913 BMPLUS»; монітор «ЛОС 185LM00013»; аркуші формату А 4 з печатними умовами отримання виграшу; зошит із чорновими записами; картки власника мобільної групи від 25.02.2021;17 скреч-карт виграшу (використаних), до яких прикріплені аркуші паперу з номерами мобільних телефонів;121 скреч-карта, упаковані до спец.пакету 7137119.

24.03.2021 року постановою слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перелічене вище майно було визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 25.03.2021 року надано слідчому СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 дозвіл на проведення огляду приміщення за адресою: АДРЕСА_1 на другому поверсі, який було проведено вказаним слідчим 23.03.2021 року, в ході якого виявлено та вилучено: системний блок «hp dc 7800 № 13»; системний блок «hp dc 7800 № 14»; системний блок «hp dc 7800 № 15»; системний блок «hp dc 8000 № 1»; системний блок «hp dc 6005 № 2»; системний блок «DELL 44H1G4J»; системний блок «DELL QW83878»; системний блок «hp dc 6000-8-сst»; системний блок «Fujitsu «4kcto71954»; системний блок «DELL 45 FF45J»; системний блок «DELL 1XPLH2J»; системний блок «DELL B2G3W2J»; системний блок «DELL F5NPB4J»; системний блок «DELL JZRN551»; 3 монітори фірми «ACER»; монітор «Samsung 920N»; монітор «hp SN249»; монітор «VIEV SONIC VA9036»; 4 монітори «NEC EA191M-BK»; монітор «NEC EA191M»; монітор «LG L1952TQ»; монітор «L1900Pa»; монітор «Samsung 913 BMPLUS»; монітор «ЛОС 185LM00013»; аркуші формату А 4 з печатними умовами отримання виграшу; зошит із чорновими записами; картки власника мобільної групи від 25.02.2021;17 скреч-карт виграшу (використаних), до яких прикріплені аркуші паперу з номерами мобільних телефонів;121 скреч-карта, упаковані до спец.пакету 7137119.

Визнано правомірним проведений 23.03.2021 року огляд приміщення на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 , який було проведено слідчим СВ ВП №5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 .

На момент проникнення до вказаного в клопотанні приміщення проведення огляду було викликано необхідністю врятування майна, яке могло бути знищено або зникнути і яке могло нести на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, бути його предметом, тому були передбачені законом підстави для проникнення до володіння особи без ухвали слідчого судді.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно до ч. 1 ст. 1 Протоколу першого до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, (захист власності), кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» №30352/03 п.31 рішення від 06.11.2008, Суд наголошує таке. Перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Конвенції передбачає, що будь-яке втручання органу влади у мирне володіння майном повинно бути «законним»: у п. 2 встановлено, що держави мають право контролювати використання майна шляхом введення «законів». Крім того, принцип верховенства права одна з підвалин демократичного суспільства закріплений в усіх статтях Конвенції. Питання, чи було досягнуто справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним (див.: п. 39 рішення від 9 червня 2005 р. № 68443/01 у справі«Бакланов проти Росії»; п. 33 рішення від 24 березня 2005 р. № 58254/00 у справі «Фрізен проти Росії»).

У рішенні Європейського суду з прав людини від у справі «Смірнов проти Росії» заява № 71362/01, п. 57 рішення від 07.06.2008 Європейським Судом було висловлено правову позицію про те, що утримання владою речових доказів може виявитися необхідним в інтересах належного відправлення правосуддя, що є «правомірною метою» в «загальних інтересах» населення. При вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

За даним фактом відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 65000118 від 24.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203 2 КК України.

Будучи бланкетною, диспозиція ч. 1 ст. 203-2 КК відсилає до положень закону України від 15 травня 2009 р. № 1334-VІ «Про заборону грального бізнесу в Україні», який запроваджує обмеження щодо здійснення цього бізнесу з огляду на конституційні принципи пріоритету прав та свобод людини і громадянина, захисту моральності та здоров`я населення, заборони використання власності на шкоду людині й суспільству.

Так, у ст. 1 вказаного закону гральний бізнес визначено як діяльність, пов`язану з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, інтерактивних закладах, електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера.

Організація азартних ігор - діяльність, що здійснюється з метою створення умов для проведення таких ігор і видачі виграшів (призів) їх учасникам. Зокрема це активна, цілеспрямована поведінка організатора, що виявляється в ініціації, менеджменті, скеруванні азартне: гри, забезпеченні її проведення, залученні до неї широкого кола учасників, розробленні сценаріїв, пошуку та найманні приміщень, де можуть проводитися азартні ігри, керуванні грою, перерозподілі обов`язків та їх делегуванні іншим особам, контролі за отриманням і розподілом доходів тощо. Залежно від виду азартної гри та умов її проведення визначаються нові «організаційні» дії, що мають братися до уваги в кожному окремому випадку.

Згідно ч. 1 ст. 203-2 КК України зайняття гральним бізнесом - карається штрафом від десяти тисяч до сорока тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Злочин, передбачений ч. 1 ст. 203-2 ККУ, є особливо тяжким.

Як вбачається із п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна подане до суду на наступний день після проведення огляду, а саме 24.03.2021 року, тобто своєчасно.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Станом на 26.03.2021 року органом досудового розслідування не встановлено власників вилученого під час проведення огляду майна.

В поданому клопотанні слідчим доведено, що відповідно до ст. 98 КПК України вилучене майно відповідає наступним критеріям речового доказу, а саме: вказане майно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, за фактом зайняття невстановленими особами гральним бізнесом.

Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки повернення зазначеного майна призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження майна іншим чином, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності, унеможливить проведення слідчих дій та судових експертиз по вилученому майну (судово-почеркознавчої, судово-комп`ютерної та інших експертиз).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням накладення арешту на майно є запобігання можливості особам, у яких воно вилучене, приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, що відповідає вимогам абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

Без накладання арешту на вилучене майно в подальшому неможливим буде проведення експертиз, проведення інших слідчих дій, що підтвердить вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, у поданому клопотанні слідчим доведено, що вилучене майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим клопотання слідчого про арешт майна є законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання неправомірного вибуття майна з власності та забезпечення кримінального провадження, та слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Слідчий суддя вважає, що вказані докази відповідають вимогам ст. 98 КПК України, і таке обмеження права власності як арешт, буде співрозмірним і відповідатиме цілям кримінального провадження, а саме з метою збереження речових доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 168-169, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 65000118 від 24.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, а саме: системний блок «hp dc 7800 № 13»; системний блок «hp dc 7800 № 14»; системний блок «hp dc 7800 № 15»; системний блок «hp dc 8000 № 1»; системний блок «hp dc 6005 № 2»; системний блок «DELL 44H1G4J»; системний блок «DELL QW83878»; системний блок «hp dc 6000-8-сst»; системний блок «Fujitsu «4kcto71954»; системний блок «DELL 45 FF45J»; системний блок «DELL 1XPLH2J»; системний блок «DELL B2G3W2J»; системний блок «DELL F5NPB4J»; системний блок «DELL JZRN551»; 3 монітори фірми «ACER»; монітор «Samsung 920N»; монітор «hp SN249»; монітор «VIEV SONIC VA9036»; 4 монітори «NEC EA191M-BK»; монітор «NEC EA191M»; монітор «LG L1952TQ»; монітор «L1900Pa»; монітор «Samsung 913 BMPLUS»; монітор «ЛОС 185LM00013»; аркуші формату А4 з печатними умовами отримання виграшу; зошит із чорновими записами; картки власника мобільної групи від 25.02.2021; 17 скреч-карт виграшу (використаних), до яких прикріплені аркуші паперу з номерами мобільних телефонів; скреч-карта, упаковані до спец.пакету 7137119 шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вищеперерахованим майном.
Визначити місце зберігання речових доказів камера схову речових доказів ВП № 5 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м.Дніпро, вул. Шевченко, 7.

У відповідності до ст. 175 Кримінального процесуального кодексу України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а особами, що були відсутні при її проголошенні, в той же строк з моменту отримання її копії.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Арешт майна, відповідно до положень ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України, може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Повний текст ухвали проголошений 26.03.2021 року о 18-00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1