Справа № 170/332/18 Провадження № 11-сс/802/705/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Категорія: скарга на дії слідчого Доповідач: ОСОБА_2
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2020 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника скаржника адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 02 грудня 2020 року про відмову у задоволенні скарги представника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого СВ Шацького ВП Любомльського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 від 14 вересня 2020 року про закриття кримінального провадження,

В С Т А Н О В И В:
Представник скаржника ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 звернулася до суду зі скаргою на постанову старшого слідчого СВ Шацького ВП Любомльського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 від 14 вересня 2020 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 21.06.2018 за №0000105, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
Ухвалою слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 02.12.2020 відмовлено у задоволенні вказаної скарги.
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що під час досудового розслідування було всебічно, повно і неупереджено досліджено обставини кримінального провадження, надано їм належну правову оцінку, отже, забезпечено прийняття законного і неупередженого процесуального рішення.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, представник скаржника ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 оскаржує її з мотивів незаконності і необґрунтованості. Посилається на те, що розгляд скарги відбувся за відсутності потерпілого, позиція якого залишилася поза увагою слідчого судді. Зауважує, що судове засідання відбувалося у режимі відеоконференції, і судячи з реплік судді, зв`язок був слабкий, а тому її виступ не було чути, однак слідчий суддя продовжив розглядати скаргу. Просить рішення слідчого судді скасувати та постановити нове, яким задовольнити її скаргу.

ОСОБА_7 та його представник адвокат ОСОБА_6 , а також прокурор в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується телефонограмою від 18.12.2020, яка міститься в матеріалах справи. Про поважні причини свого неприбуття апеляційний суд до початку апеляційного розгляду не повідомили.

А тому відповідно до положень ч.4 ст.405 КПК України їх неприбуття не перешкоджає проведенню розгляду.

Заслухавши доповідача, який виклав суть ухвали слідчого судді та доводи апеляційної скарги, пояснення слідчого, дослідивши матеріали провадження, апеляційний суд доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Статтею 129 Конституції України визначено основні засади здійснення судочинства, однією з яких є гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.
Згідно із ч.6 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» при розгляді справ перебіг судового процесу фіксується технічними засобами в порядку, встановленому законом.
З 1 січня 2019 року набрали чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення дотримання прав учасників кримінального провадження та інших осіб правоохоронними органами під час здійснення досудового розслідування» від 16 листопада 2017 року, якими внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу Україні в частині норм щодо застосування під час судового розгляду відеозаписувальних технічних засобів.
Відповідно до ч.5 ст.27 КПК України в редакції Закону № 2213-VIII від 16.11.2017 під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Положення ч.4 ст.107 КПК України регламентують, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим.
Із пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку» № 5 від 29.06.1990 вбачається, що судам слід звернути увагу на необхідність суворого додержання кримінально-процесуального законодавства при здійсненні правосуддя в кримінальних справах незалежно від характеру і тяжкості вчиненого злочину, недопустимість будь-яких відхилень від вимог закону, маючи на увазі, що неухильне додержання передбаченої законом процесуальної форми є неодмінною умовою всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи, встановлення істини і прийняття по ній законного, обґрунтованого і справедливого рішення.
У поданій апеляційній скарзі представник скаржника зауважила, що судове засідання відбувалося у режимі відеоконференції, але зв`язок був слабкий, а тому її виступ не було чути.

Перевіряючи ухвалу слідчого судді та матеріали провадження, апеляційний суд доходить висновку, що зазначені доводи апеляційної скарги є слушними і заслуговують на увагу.
Так, положеннями ч.1 ст.412 КПК України встановлено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Згідно з п.7 ч.2 ст.412 КПК України судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо у матеріалах провадження відсутній журнал судового засідання або технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

Пунктом 1 ч.1 ст.415 КПК України передбачено, що у разі встановлення вищевказаного порушення суд апеляційної інстанції скасовує вирок чи ухвалу суду і призначає новий розгляд у суді першої інстанції.

Апеляційним судом встановлено, що 02 грудня 2020 року під час судового засідання, у якому давала пояснення представник скаржника ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 , проводилися звуко- та відеофіксація, що підтверджується журналом судового засідання і компакт-диском з аудіо- та відеозаписувальними технічними засобами, наявними у матеріалах кримінального провадження (а.к.п.27).
Проте, під час судового процесу слідчий суддя неодноразово зверталася до представника скаржника: «погано чути» (№ запису 0718 час: 11:07), «взагалі не чути» (№ запису 0718 час: 11:33), «представник, ми Вас не чуємо взагалі» (№ запису 0718 час: 11:42), але, незважаючи на поганий зв`язок, у судовому засіданні не була оголошена перерва для усунення технічних недоліків звуко- та відеофіксації.

Крім того, доводи апеляційної скарги про розгляд скарги за відсутності потерпілого ОСОБА_7 апеляційний суд також вважає слушними.

Отже, місцевим судом допущено неповноту судового розгляду, що відповідно до положень п.1 ч.1 ст.409 КПК України є підставою для скасування судового рішення судом апеляційної інстанції.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що ухвалою Волинського апеляційного суду від 18 вересня 2019 року задоволена апеляційна скарга представника скаржника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , ухвала слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 15 серпня 2019 року скасована та постановлена нова, якою постанова старшого слідчого СВ Шацького ВП Любомльського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 від 26 травня 2019 року про закриття кримінального провадження скасована, а матеріали кримінального провадження направлені начальнику СВ Шацького ВП Любомльського ВП ГУНП у Волинській області для організації проведення досудового розслідування.
Однак, як вбачається з матеріалів провадження, слідчим не виконані наведені в рішенні суду апеляційної інстанції вказівки, а саме: допитати в установленому законом порядку потерпілого ОСОБА_7 , перевірити доводи, зазначені в його скарзі та апеляційній скарзі його представника, у разі необхідності провести інші необхідні слідчі дії.
Підсумовуючи наведені обставини, апеляційний суд доходить висновку, що під час апеляційного розгляду встановлені істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили суду ухвалити законне і обґрунтоване судове рішення та які є безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції, а тому оскаржувана ухвала на підставі ст.415 КПК України підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.
Під час нового судового розгляду слід усунути виявлені порушення вимог кримінального процесуального законодавства, перевірити доводи апеляційної скарги представника скаржника, всебічно, повно та об`єктивно дослідити усі обставини кримінального провадження у їх сукупності, дати належну юридичну оцінку здобутим доказам і прийняти законне, обґрунтоване та вмотивоване рішення.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст.376, 404, 405, 407, 412, 415, 422 КПК України, Волинський апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу представника скаржника ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Шацького районного суду Волинської області від 02 грудня 2020 року про відмову у задоволенні скарги представника ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого СВ Шацького ВП Любомльського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 від 14 вересня 2020 року про закриття кримінального провадження скасувати, а матеріали провадження направити в суд першої інстанції для виконання вимог ст.ст.303-307 КПК України.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді