Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2018 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 16 травня 2018 року у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР за № 0000090 від 30.03.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 199 ч. 3 КК України,-
У С Т А Н О В И В :
Захисник ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України.
В обґрунтування доводів та вимог скарги особа, яка її подала вказує, що повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень є незаконними та ґрунтується лише на припущеннях органу досудового розслідування. Окрім того, вказує, що висновки слідчого є надуманими та не обґрунтованими, не підтверджено жодними іншими доказами, отриманими у ході проведення розслідування стороною обвинувачення, на підтвердження їх позиції, відображеної у повідомленні про підозру щодо обґрунтованості подальшого розслідування щодо ОСОБА_4 .
Також, у скарзі вказано, що стороною обвинувачення було порушено вимоги ст.ст. 42, 278 КПК України, а саме порядок повідомлення ОСОБА_4 про підозру. В тому числі, у встановленому законом порядку ОСОБА_4 не було повідомлено про його права та обов`язки як підозрюваного. Доказів реального отримання повідомлення про підозру, як вказує скаржник, немає.
У судове засідання учасники провадження не з`явились, про розгляд скарги повідомлення належним чином, причини неявки слідчому судді не відомі.
Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, дійшов до наступних висновків.
Так, прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_5 здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000090, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.03.2018, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України.
16.05.2018 прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру ОСОБА_4 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України.
Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами. Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК України.
Відповідно до положень ст. 277 КПК України повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Суд при постановлені ухвали, керується при цьому висновками ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у вказаних матеріалах наведена.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Murray v. the United Kingdom» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до положень ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, встановленому ст. 278 КПК України, і складається з двох послідовних дій слідчого, прокурора: 1) складення повідомлення про підозру - процесуального акта; 2) вручення його особі, підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення.
Так, враховуючи зазначене, слідчий суддя дослідивши матеріали скарги та надану копію повідомлення про підозру, вбачає, що посилання сторони захисту на необґрунтованості пред`явленої підозри, яка не відповідає зібраним в ході досудового розслідування матеріалам, є безпідставними, оскільки порядок повідомлення про підозру дотримано, а зміст її відповідає положенням ст. 277 КПК України.
Разом з тим, доводи сторони захисту, щодо обґрунтованості підстав для скасування повідомлення про підозру, не можуть лягти в основу підстав необґрунтованості пред`явленої підозри, оскільки на даній стадії досудового розслідування обставини викладені у повідомленні про підозру вказують на достатність підстав причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення. Окрім того, сама підозра була досліджена слідчими суддями при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу та продовження обовязків, з врахуванням даних обставин вказана підозра була визнана обґрунтованою, як встановлено в ході судового розгляду, так як такий висновок судових органів може бути лише за умови, що сама підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, є законним, вмотивованим та відповідає вимогам ст. 277 КПК України, у зв`язку з чим, у задоволені скарги слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 111-135, 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 16 травня 2018 року у кримінальному провадженні внесеного в ЄРДР за № 0000090 від 30.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 199 КК України залишити без задоволення;
Ухвала слідчого судді може бути оскарження безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Cлідчий суддя ОСОБА_1