Справа № 953/274/21
н/п 1-кс/953/856/21
УХВАЛА
"29" січня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
прокурора: ОСОБА_3 ,
представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5
28.01.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, яке було виявлене та вилучене під час обшуку, проведеного 26.01.2021 у квартирі АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4 , а саме: відеокамеру із зазначенням «Procam HD»; мобільний телефон в корпусі білого кольору з написом «Astro»;мобільний телефон в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувач в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системний блок в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань; ніж складний з маркуванням «Skif plus» рукоятка з полімерного матеріалу помаранчевого кольору; ніж кустарного виробництва у саморобному чохлі чорного кольору; ніж з рукояткою оливкового кольору у чохлі оливкового кольору; предмет з металу сірого кольору, зовні схожий на боєприпас; предмет зовні схожий на димову шашку з маркуванням на корпусі у вигляді літери «Б»; 50 штук патронів чорного кольору.
Прокурор зазначає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у тому, що він маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень старшому лейтенанту поліції ОСОБА_6 у зв`язку з виконанням ним службових обов`язків, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, умисно наніс удар долонею лівої руки в область обличчя ОСОБА_6 справа, після чого, завдаючи останньому фізичного болю наніс ще два удари долонею лівої руки в праве та ліве передпліччя ОСОБА_6 , чим згідно висновку судово-медичної експертизи №12-14/529-БЛ/20 від 24.09.2020 заподіяв ОСОБА_6 тілесне ушкодження у вигляді синця у зовнішнього краю правого ока, який за ступенем тяжкості відноситься до легких тілесних ушкоджень. Одночасно з цим, ОСОБА_4 продовжував висловлюватися на адресу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 і капітана поліції ОСОБА_7 нецензурною лайкою, чим принижував честь і гідність працівників правоохоронного органу. Своїми противоправними діями, ОСОБА_4 , перешкодив старшому лейтенанту поліції ОСОБА_6 та капітану поліції ОСОБА_7 виконати свої службові обов`язки, а саме скласти протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.156 КУпАП відносно ОСОБА_8 , яка 23.09.2020 близько о 09.00 за адресою: АДРЕСА_2 торгувала тютюновими виробами без відповідних дозвільних документів, яка скориставшись противоправними діями ОСОБА_4 , з місця вчинення адміністративного правопорушення втекла у невідомому напрямку.
Прокурор зазначає, що 26.01.2021 у межах вказаного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 11.01.2021 проведено обшук квартири АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4 . Під час обшуку було вилучено зазначений в ухвалі слідчого судді майно: відеокамеру із зазначенням «Procam HD»; мобільний телефон в корпусі білого кольору з написом «Astro»;мобільний телефон в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувач в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системний блок в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань. Крім того, відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України, під час обшуку було виявлено та вилучено предмети, які вилучені законом з обігу, а саме: ніж складний з маркуванням «Skif plus» рукоятка з полімерного матеріалу помаранчевого кольору; ніж кустарного виробництва у саморобному чохлі чорного кольору; ніж з рукояткою оливкового кольору у чохлі оливкового кольору; предмет з металу сірого кольору, зовні схожий на боєприпас; предмет зовні схожий на димову шашку з маркуванням на корпусі у вигляді літери «Б»; 50 штук патронів чорного кольору.
Прокурор у клопотанні вказує, що підставою для накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
За твердженням прокурора предмети, вилучені в ході обшуку за місцем реєстрації та за місцем мешкання ОСОБА_4 , відповідно до положень ст. 98 КПК України можуть зберегти на собі сліди злочинів та містити відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучене в ході обшуку майно є доказом злочину. Таким чином, потреби досудового розслідування в отриманні майна, вилученого під час обшуку, що належить ОСОБА_4 можуть бути використані під час досудового розслідування та судового розгляду для встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні, неможливо задовольнити без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.
Прокурор у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на доводи викладені у клопотанні, а також необхідності проведенні експертиз, в тому числі щодо вилученого майна, відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання прокурора заперечувала з підстав недоведеності, яким саме чином вилучене під час обшуку майно має відношення до кримінального провадження, в рамках якого проводився обшук. Крім того, стверджує, що вилучення і арешт системного блоку порушує право дружини підозрюваного на працю.
Дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, заслухавши позиції учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Згідно з положенням ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченого ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Слідчий суддя встановив, що клопотання про арешт майна було направлено до Київського районного суду м.Харкова 28.01.2020, тобто в передбачений ч.5 ст.171 КПК України строк. Тому слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання по суті.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Згідно п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально процесуальним Кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).
При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини:
-правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України;
-наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.3,4 статті 170 КПК України).
За змістом положень ч.1 ст.173 КПК України, обов`язок надання доказів необхідності арешту покладений на особу, яка подає клопотання про арешт майна, а слідчий суддя зобов`язаний відмовляти у задоволенні цього клопотання в разі, якщо доказів про необхідність арешту майна не буде надано.
Щодо правової підстави арешту майна слідчий суддя зазначає наступне.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
-збереження речових доказів;
- спеціальної конфіскації;
- конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
З метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України .
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).
Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення(ч. 1 ст. 98 КПК України).
Прокурор в клопотанні вказує на таку підставу для накладення арешту на майно як збереження речових доказів.
11.01.2021 Київським районнім судом м. Харкова надано дозвіл на проведення обшуку у приміщеннях квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання електронних пристроїв для копіювання та розповсюдження відеозаписів, які свідчать про протиправні дії ОСОБА_4 23.09.2020 щодо ДОП Балаклійського ВП ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 та ДОП Балаклійського ВП капітана поліції ОСОБА_7 , мобільних телефонів за допомогою яких ОСОБА_4 здійснював відеозаписи вищевказаних подій, відеокамер, ноутбуків, комп`ютерів, флеш-носіїв та інших пристроїв на яких збереглась інформація, як в електронному так і в роздрукованому вигляді (фотознімки), що свідчать про обставини вчинення розслідуємого кримінального правопорушення.
Згідно даних, що містяться в протоколі обшуку від 26.01.2021 квартири АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4 , під час обшуку було виявлено та вилучено майно: відеокамеру із зазначенням «Procam HD»; мобільний телефон в корпусі білого кольору з написом «Astro»;мобільний телефон в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувач в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системний блок в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань. Крім того, відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України, під час обшуку було виявлено та вилучено предмети, які вилучені законом з обігу, а саме: ніж складний з маркуванням «Skif plus» рукоятка з полімерного матеріалу помаранчевого кольору; ніж кустарного виробництва у саморобному чохлі чорного кольору; ніж з рукояткою оливкового кольору у чохлі оливкового кольору; предмет з металу сірого кольору, зовні схожий на боєприпас; предмет зовні схожий на димову шашку з маркуванням на корпусі у вигляді літери «Б»; 50 штук патронів чорного кольору.
Слідчий суддя зазначає, що забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту ( ч.2 статті 168 КПК України).
Під час розгляду клопотання встановлено, оскільки не спростовано учасниками кримінального провадження, що доступ до вилученого майна: відеокамери із зазначенням «Procam HD»; мобільного телефону в корпусі білого кольору з написом «Astro»;мобільного телефону в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувача в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системного блоку в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань, обмежується власником майна. Крім того, інформація, що міститься на зазначеному майні, є необхідною умовою проведення експертного дослідження.
Даних щодо визначення вказаного вилученого майна речовим доказом на час розгляду клопотання немає, однак слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено, що існує сукупність розумних підозр вважати, що відомості які міститися у: відеокамері, мобільних телефонів, флеш-накопичувачі та системному блоці, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у цьому кримінальному провадженні. Тому вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на вказане вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту вказаного майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може привести до його зникнення, або настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Крім того, слід враховувати, що відповідно до ч. 3 ст. 99 КПК України, сторона кримінального провадження зобов`язана надати суду саме оригінал документа, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
Слідчий суддя вважає, що передача вилученого майна на відповідальне зберігання власнику з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України не забезпечить його належної схоронності від таких випадків як крадіжка, пошкодження, знищення, інших негативних обставин, які не залежать від волі особи, якій він буде наданий на зберігання.
За таких обставин, зваживши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню в частині арешту вилученого майна : відеокамери із зазначенням «Procam HD»; мобільного телефону в корпусі білого кольору з написом «Astro»;мобільного телефону в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувача в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системний блок в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що прокурором під час розгляду даного клопотання доведено, що вилучені відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України під час обшуку предмети: ніж складний з маркуванням «Skif plus» рукоятка з полімерного матеріалу помаранчевого кольору; ніж кустарного виробництва у саморобному чохлі чорного кольору; ніж з рукояткою оливкового кольору у чохлі оливкового кольору; предмет з металу сірого кольору, зовні схожий на боєприпас; предмет зовні схожий на димову шашку з маркуванням на корпусі у вигляді літери «Б»; 50 штук патронів чорного кольору, мають ознаки предметів, які вилучені законом з обігу, у зв`язку з чим підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.
Таким чином, враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково( ч.1 ст. 174 КПК).
Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано ( ч.2 ст. 174 КПК України).
Керуючись статтями 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене 26.01.2021 під час проведення обшуку у приміщеннях квартири АДРЕСА_1 за місцем реєстрації ОСОБА_4 , а саме: відеокамеру із зазначенням «Procam HD»; мобільний телефон в корпусі білого кольору з написом «Astro»; мобільний телефон в чохлі червоного кольору; флеш-накопичувач в корпусі чорного кольору з написом на ньому «Adata»; системний блок в корпусі чорного кольору, без будь-яких маркувань; ніж складний з маркуванням «Skif plus» рукоятка з полімерного матеріалу помаранчевого кольору; ніж кустарного виробництва у саморобному чохлі чорного кольору; ніж з рукояткою оливкового кольору у чохлі оливкового кольору; предмет з металу сірого кольору, зовні схожий на боєприпаси; предмет зовні схожий на димову шашку з маркуванням на корпусі у вигляді літери «Б»; 50 штук патронів чорного кольору - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Вилучене майно зберігати у камері схову СУ ГУНП у Харківській області за адресою: м.Харків, вул. Весніна, 14.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено 02.02.2021.
Слідчий суддя ОСОБА_1