Справа №705/4744/20
1-кс/705/1170/20
У Х В А Л А
про повернення клопотання

03 грудня 2020 року місто Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , старшого слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , потерпілої ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Умань клопотання про арешт майна, подане у кримінальному провадженні № 0000965 від 30.11.2020 року,
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0000965 від 30.11.2020 року за ознаками складу злочинів, передбачених ч.1 ст.115, ч.3 ст.185 КК України.
Під час розгляду клопотання у судовому засіданні 03 грудня 2020 року слідчим суддею було встановлено, що клопотання подане без додержання вимог ст.171 КПК України і тому на обговорення учасників судового засідання було поставлено питання про повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.
Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти повернення клопотання прокурору, просив встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків. Потерпіла ОСОБА_5 також не заперечувала проти повернення клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_7 заперечували проти повернення клопотання прокурору.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши думку учасників судового засідання, дійшов такого висновку.
Згідно ч.1, ч.2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частини 1 та 2 ст.170 КПК України визначають, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні, яке надійшло до суду належним чином не зазначено підстави та мету накладення арешту на майно відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Також, у клопотанні не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно, не зазначено, кому і на якій підставі належить майно, зокрема кожен з телефонів, на які слідчий просить накласти арешт.
Також до клопотання не додано матеріали кримінального провадження, які підтверджують підстави та мету накладення арешту на майно, а також належність такого майна тій чи іншій особі.
Крім того, під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_6 заявив, що мобільні телефони «Iphone 6+» та «Redmi 9C» були придбані ним особисто і належать йому, про що свідчать гарантій талон на телефон «Iphone 6+», який був вилучений при його затриманні, та коробка з документами від телефону «Redmi 9C», яка була вилучена під час обшуку за місцем його проживання. Згідно протоколу затримання ОСОБА_6 від 30.11.2020 року в останнього, одночасно з телефонами, був вилучений гарантійний талон, який в подальшому слідчим не оглядався. Також відсутні в матеріалах клопотання дані про проведений за місцем проживання підозрюваного обшук, а також дані про те, чи була під час обшуку вилучена коробка з-під телефону «Redmi 9C» з відповідними документами, чи вказують такі документи на придбання телефону особисто підозрюваним.
Вказані обставини також підлягають з`ясуванню під час усунення недоліків.
Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000965від 30.11.2020 року за ознаками складу злочинів, передбачених ч.1 ст.115, ч.3 ст.185 КК України - повернути прокурору Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1