У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.09.2019 року у рамках кримінального провадження № 0000659 від 04.06.2019 р., -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотання в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.09.2020 року у рамках кримінального провадження кримінальному провадженні № 0000659 від 04.06.2019 р.
Клопотання заявника обґрунтовується тим, що в рамках даного кримінального провадження згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.09.2019 року накладено арешт на об`єкт нерухомості, а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :11:011:0235, площею 0,08 га за адресою с.Оноківці, мікрорайон Шахта, яка перебуває у його власності. Клопотання про накладення арешту на земельну ділянку було мотивоване тим, що земельна ділянка є об`єктом протиправних дій може бути відчужена іншими особами, а також те, що існують ризики її поділу, зміни конфігурації та іншим чином перетворення, а також те, що одним із завдань досудового розслідування є перевірка показів потерпілої щодо використання нею земельною ділянки протягом тривалого часу у тих геопросторових даних, що існують.
Заявник вказує, що слідчий суддя прийшов до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, зокрема для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід накласти арешт.
Однак така мотивація суду на думку заявника суперечить поданому слідчим клопотанню, який наводить зовсім інші доводи щодо необхідності накладення арешту. Крім зазначає, що він є добросовісним набувачем земельної ділянки, яку отримав в дар від свого батька. Незважаючи що відомості про кримінальне правопорушення були внесені рік тому, слідство не проводило жодних процесуальних дій, а він та його батько не мають жодного статусу у справі, слідчим не допитувались і жодного стосунку не мають до нібито вчиненого кримінального правопорушення.
За таких обставин ОСОБА_3 просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.09.2019 року на земельну ділянку з кадастровим номером :11:011:0235, площею 0.08 га за адресою Закарпатська область, Ужгородський район, с. Оноківці, мкрн. «Шахта», що належить громадянину ОСОБА_3 .
Заявник в судове засідання не з`явився, хоч був повідомлений про дату та час розгляду клопотання, однак від нього надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, клопотання підтримав та просив задовольнити.
Слідчий в судове засідання не заявився, хоч був повідомлений про дату та час розгляду клопотання, однак від нього надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, вирішення клопотання залишив на розсуд суду.
Дослідивши зміст клопотання та надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Статтями 7, 16 КПК України регламентовано, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
З матеріалів клопотання вбачається, що Ужгородським РВП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000659, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.06.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.
В судовому засіданні встановлено, що в рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.09.2019 року накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :11:011:0235, площею 0,08 га за адресою с.Оноківці, мікрорайон Шахта, яка перебуває у власності ОСОБА_3 .

Зі змісту клопотання слідує, що слідчий суддя в своїй ухвалі від 17.09.2019 року прийшов до переконання, що з метою належного забезпечення потреби досудового розслідування, а саме для збереження речових доказів, а також для можливості органом досудового розслідування провести всі необхідні слідчі дії з вказаним речовим доказом, слід накласти арешт на земельну ділянку за кадастровим номером :11:011:0235, площею 0,08 га.

Окрім того, з досліджених слідчим суддею матеріалів клопотання убачається, що ОСОБА_3 є добросовісним набувачем вказаної земельної ділянки, яку отримав в дар від свого батька.
Під час дослідження письмових доказів, слідчим суддею встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення № 0000659 були внесені рік тому, сторона кримінального провадження слідчий на надав суду жодних доказів того, що досудове слідство проводило будь-які процесуальні дії з арештованим майном, як і надав постанову, що земельна ділянка в даному кримінальному провадження визнана речовим доказом, ОСОБА_3 не оголошено підозру у вказаному кримінальному провадженні та не доведено, що такий має будь-яке відношення до кримінального правопорушення.
Згідно з протоколом Першим Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Відповідно до ч. 3 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відтак, узагальнюючи все вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання, як арешт майна, у права та інтереси його власника з метою забезпечення кримінального провадження, натомість арешт зазначеного у клопотанні майна може мати для нього негативні наслідки та порушувати його законні права та інтереси.
Беручи до уваги те, що власником земельної ділянки є ОСОБА_3 , відомостей стосовно повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, які досліджуються у рамках даного провадження немає, з часу накладення арешту на майно пройшло більше 1 року, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час відпала потреба у застосуванні цього заходу та накладений арешт підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст. 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя ,-

У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_3 - задовольнити.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17.09.2019 року, у рамках кримінального провадження №0000659 від 04.06.2019 р., на земельну ділянку з кадастровим номером :11:011:0235, площею 0,08 га за адресою с.Оноківці, мікрорайон «Шахта» - скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1