09 вересня 2020 року Справа № 638/9584/20
Провадження № 1-кп/638/1287/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
9 вересня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу за обвинувальним актом кримінального провадження № 0001789 від 01.04.2020 року у відношенні ОСОБА_5 за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358, ч.5 ст.27, ч.4 ст.358 КК України, -

в с т а н о в и в:
13.07.2020 в провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт кримінального провадження № 0001789 від 01.04.2020 у відношенні ОСОБА_5 за ч.3 ст.190, ч.4 ст.358, ч.5 ст.27, ч.4 ст.358 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на відсутність ризиків, що існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказував на те, що залишилися тільки ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та що підтверджується наявність поганого стану здоров`я ряду хронічних захворювань, зокрема хронічний вірусний гепатит «С», намаганням утримувати непрацездатних батьків. Також вказав, що обвинувачений повністю визнав свою провину у вчиненні інкримінованих правопорушень, сприяє розкриттю злочину, надав свої показання, вказавши при цьому на організатора злочину, а тому на даний час сторона обвинувачення не вбачає необхідності у продовженні застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та можливість зміни на цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 , але під час встановлення особи обвинуваченого, стало відомо, що обвинувачений проживає за іншою адресою і як пояснив суду прокурор, адресу було встановлено зі слів обвинуваченого. Також прокурор вказував на те, що у обвинуваченого батьки похилого віку та мають проблеми зі здоров`ям і обвинувачений після зміни запобіжного заходу буде їм допомагати матеріально та фізично, адже має ковальню, знову ж таки зі слів обвинуваченого, під час встановлення його особи прокурором.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений підтримали заявлене прокурором клопотання, обвинувачений зобов`язався допомагати слідству, вказав про наявність хронічних хвороб, батьків похилого віку на утриманні.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши обвинувальний акт з додатками до нього, суд прийшов до наступного.

Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. п. 1-5 ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт ; тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.358, ч.5 ст.27, ч.4 ст.358 КК України, які відносяться до тяжких злочинів, відповідно до вимог ст. 12 КК України.

Кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого судового засідання.

Метою судового розгляду відповідно до глави 28 КПК України є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначених прокурором в обвинувальному акті кримінальних правопорушеннях за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри у розумінні п. 175 рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» та інших рішень Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» і «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Суд оцінює наявність ризиків можливості переховування обвинуваченого від суду та вчиняти інші правопорушення, як цілком ймовірний з огляду на тяжкість можливого покарання у разі визнання його винним у вчиненні, що може спонукати до вчинення спроби ухилитися від суду.

ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий в тому числі за тяжкі злочини.

Прокурор та захисник обвинуваченого наголошують на тому, що у обвинуваченого поганий стан здоров`я, як на підставу зміни запобіжного заходу, але у відповідності до листа Харківської міської медичної частини № 27 філії ЦОЗ ДКВС України у Харківській та Луганській областях загальний стан здоров`я обвинуваченого задовільний.

Суд ставиться з насторогою до поведінки та клопотання прокурора, який виконує в судовому засіданні роль захисника обвинуваченого, адже у відповідності до норм КПК України, у прокурора інша повноваження в кримінальному процесі. Також, хотілося б звернути увагу, що прокурор просив суд змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт, строком на 60 діб, але у відповідності до ч. 1, 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

За таких обставин, враховуючи продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого (ризиків можливості переховуватися від суду та вчиняти інші правопорушення) та неможливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а також враховуючи вік та стан здоров`я обвинуваченого; репутацію; майновий стан; розмір майнової шкоди; відсутність доказів на підтвердження наявності міцних соціальних зв`язків та такого стану здоров`я, що унеможливлює його перебування в умовах слідчого ізолятора, суд вважає, що обвинуваченому можливо продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів, а клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу на цілодобовий арешт залишити без задоволення через безпідставність та недоведеність обставин, на які він посилався, адже обвинувачений не проживає за вказаною в клопотанні адресою, підтверджень того, що він забезпечує своїх непрацездатних батьків суду не надано і до того ж, прокурор в порушення норм КПК України вказує неіснуючий запобіжний захід і строк його дії.

Керуючись ст.ст. 314,315 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт обвинуваченому ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Запобіжний захід у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.190, ч.4 ст.358, ч.5 ст.27, ч.4 ст.358 КК України у вигляді тримання під вартою в Державній установі « Харківський слідчий ізолятор», продовжити строком до 60 днів, тобто до 6 листопада 2020 року, з можливістю внесення застави у відповідному розмірі та зобов`язання виконання відповідних обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 18.05.2020.
Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня проголошення.

Головуючий: