Справа № 487/1739/20
Провадження № 1-кп/487/535/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.11.2020 року місто Миколаїв
Заводський районний суд міста Миколаєва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , потерпілого ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду міста Миколаєва матеріали по обвинувальному акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 07.06.2019 року, відносно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
До Заводського районного суду міста Миколаєва надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000033 від 07.06.2019 року, відносно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.
Ухвалою суду по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.
В підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, приходить до наступних висновків.
Провадження за обвинувальним актом підсудне Заводському районному суду міста Миколаєва.
Обвинувальний акт відносно обвинуваченого складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.
Підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення кримінального провадження до судового розгляду відсутні.
Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло.
Відтак, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за обвинувальним актом до судового розгляду.
Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості слід проводити відкрито, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України обмеження щодо цього відсутні.
Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: прокурор, потерпілий, захисники, обвинувачений, свідки.
Клопотань про обрання, змінити чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, від учасників судового провадження не надійшло.
Під час підготовчого судового засідання потерпілим подано цивільний позов, який підлягає прийняттю до провадження.
Під час підготовчого судового засідання обвинуваченим заявлено клопотання про призначення судової телекомунікаційної експертизи систем (обладнання) та засобів.
Перелік рішень, які може прийняти суд у підготовчому судовому засіданні, наведено у ч. 3 ст. 314 КПК України, а саме: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 КПК України; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього КПК України; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.
Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до ч. 2 ст. 347 КПК України судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта.
З системного аналізу статей 314, 332 та 347 КПК України вбачається, що призначення судом експертизи за наявності відповідних підстав здійснюється під час судового розгляду, який розпочинається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта, у зв`язку з чим клопотання обвинуваченого є передчасним та задоволенню не підлягає.
Під час підготовчого судового засідання захисником обвинуваченого - адвокатом ОСОБА_4 заявлено клопотання про скасування постанови прокурора першого відділу управління нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування та розшукових дій територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Миколаєві, прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 від 09.08.2019 року у зв`язку з відсутністю повноважень у вказаного прокурора на прийняття такої постанови за нормами ч. 5 ст. 36 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 216 КПК України, слідчі органів державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень: 1) вчинених Президентом України, повноваження якого припинено, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, народним депутатом України, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, Директором Національного антикорупційного бюро України, Генеральним прокурором, його першим заступником та заступником, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, Головою Національного агентства з питань запобігання корупції, його заступником, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України, суддею, працівником правоохоронного органу, особою, посада якої належить до категорії "А", крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті; 2) вчинених службовими особами Національного антикорупційного бюро України, заступником Генерального прокурора - керівником Спеціалізованої антикорупційної прокуратури або іншими прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, крім випадків, коли досудове розслідування цих кримінальних правопорушень віднесено до підслідності детективів підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України згідно з частиною п`ятою цієї статті; 3) проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), крім кримінальних правопорушень, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України.
За змістом оскаржуваної постанови прокурора від 09.08.2019 року, у зв`язку із тим, що проведеним досудовим розсуванням за №0000033 від 07.06.2019 року не встановлено причетності до вчинення розслідуваного злочину осіб, перелічених у ч. 4 ст. 216 КПК України, було визначено підслідність кримінального провадження за слідчими СУ ГУНП в Миколаївській області.
Частиною 5 ст. 36 КПК України встановлено, що генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування.
Отже, ч. 5 ст. 36 КПК України визначено перелік осіб до повноважень яких віднесено право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування саме з підстав неефективності досудового розслідування. Постанова прокурора від 09.08.2019 року, яка оскаржується, була прийнята не з підстав неефективності досудового розслідування, а у зв`язку із встановленням на момент її прийняття непідсудності кримінального провадження органам державного бюро розслідувань, у зв`язку з чим підстави скасування даної постанови з наведених стороною захисту підстав відсутні.
Керуючись ст. ст. 36, 303, 314-316, 332, 347, 369, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:
Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заводського районного суду міста Миколаєва на 17.11.2020 року об 11:00 годині.

Викликати для участі у судовому засіданні учасників судового провадження.

Прийняти цивільний позов потерпілого.

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого про призначення судової телекомунікаційної експертизи систем (обладнання) та засобів.
Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_4 про скасування постанови прокурора першого відділу управління нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування та розшукових дій територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Миколаєві, прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 від 09.08.2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1