Провадження № 1-кс/991/1254/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника (прокурора) Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,
ВСТАНОВИВ:
10.02.2020 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва матеріали справи №757/19108/19-к були передані на розгляд до Вищого антикорупційного суду.
Протоколом автоматизованого визначення слідчого судді від 10.02.2020 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника (прокурора) Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей про кримінальні правопорушення, зазначені у заяві від 16.03.2019, було передано для розгляду ОСОБА_1 .
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.02.2020 скаргу було призначену до розгляду.
І. Доводи скарги.
У скарзі ОСОБА_3 зазначає, що листом № 06-18597-18 від 27.03.2019 ним було отримано лист начальника відділу САП ОСОБА_4 , у якому йому повідомлено про відмову виконання керівником (уповноваженими посадовими особами) САП вимоги ст. 214 КПК України при отриманні заяви/повідомлення про кримінальні правопорушення (звернення № 7) від 16.03.2019 щодо депутата Верховної ради України ОСОБА_5 . Зміст наведеного листа підтверджений листом старшого детектива Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) ОСОБА_6 № 0424-188/11341 від 04.04.2019.
Заявник стверджує, що керівником (уповноваженими посадовими особами) САП отримано належну заяву/повідомлення про кримінальні правопорушення, але незважаючи на те, що майже вся робота слідства виконана ОСОБА_3 , САП вчинено відмову виконати вимоги ст. 214 КПК України. Саме тому заявник просить суд зобов`язати керівника (уповноважених посадових осіб) ДБР виконати вимоги ст. 214 КПК України при отриманні заяви/повідомлення про кримінальні правопорушення (звернення № 7) від 16.03.2019 щодо депутата Верховної ради України ОСОБА_5 .

ІІ. Судовий розгляд.
Ухвалою від 11.02.2020 слідчим суддею було призначено розгляд скарги на 19.02.2020. Під час цього судового засідання ОСОБА_7 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 , у задоволенні якого було відмовлено ухвалою судді Вищого антикорупційного суду від 28.02.2020. В подальшому судове засідання було призначено на 17.03.2020, під час якого слідчому судді ОСОБА_1 було повторно заявлено відвід ОСОБА_7 . Ухвалою судді Вищого антикорупційного суду від 05.05.2020 у задоволенні заяви ОСОБА_7 про відвід було відмовлено. Судове засідання з розгляду скарги було призначено на 15.05.2020. У клопотанні від 13.05.2020 ОСОБА_7 повідомив, що він проти розгляду справи по суті без його присутності та просить не проводити розгляд до закінчення карантину.
Слідчим суддею було призначено розгляд скарги ОСОБА_7 в подальшому на 25.05.2020, 22.06.2020, 15.07.2020, 03.08.2020. Заявник був належним чином повідомлений про час та дату розгляду його скарги, однак для розгляду скарги не з`являвся, і обґрунтовував свою відсутність діючим карантинним режимом.
11.03.2020 постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України вводився карантин та встановлювались обмежувальні карантинні заходи. Такий режим суттєво ускладнював можливість проведення судового розгляду за участю скаржника.
В подальшому постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією.

Станом на 03.08.2020 заявник не повідомляє про можливість чи відсутність можливості взяти участь під час розгляду його скарги.
У ст. 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
У ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.
На даний момент, скарга ОСОБА_3 перебуває на розгляді у слідчого судді майже півроку. Слідчий суддя вважає в подальшому невиправданим перенесення розгляду скарги, а тому враховуючи безініціативність ОСОБА_3 щодо розгляду його скарги, можливим є проведення розгляду скарги без часті заявника, з урахуванням доводів, наведеним у його скарзі.
Представник САП був повідомлений належним чином про розгляд скарги, однак для розгляду скарги по суті не з`явився і не надав письмових пояснень.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Отже судове засідання відбулося без участі сторін та без фіксування за допомогою технічних засобів.
ІІІ. Обставини, встановлені слідчим суддею.
16.03.2019 на ім`я Керівника САП ОСОБА_3 було надіслано заяву/повідомлення про кримінальні правопорушення (звернення № 7). У цій заяві ОСОБА_3 повідомив, що 16.02.2019 ним було подано рекомендованим листом з повідомленням про вручення заяву/повідомлення про кримінальні правопорушення № 2 до депутата ОСОБА_5
ОСОБА_3 вказує, що наведена заява отримана депутатом Верховної Ради України ОСОБА_5 20.02.2019. На момент подання заяви до САП йому невідомо відомостей про вчинення депутатом, встановлених його посадовими обов`язками дій по передачі фактів (копії) заяви/повідомлення про кримінальне правопорушення (звернення ОСОБА_3 до депутата ОСОБА_5 № 2 від 16.02.2019) до Директора НАБУ. На його думку, відмова депутата ОСОБА_5 виконати свої посадові обов`язки свідчить про зловживання владою або службовим становищем при отриманні заяви про порушення прав людини та громадянина, що охороняється законом. У таких діях депутата заявник вбачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364, 382 КК України.
Листом № 06-18597-18 від 27.03.2019 начальник відділу САП ОСОБА_4 направив звернення ОСОБА_3 для розгляду до НАБУ.
На виконання вказівки прокурора старшим детективом НАБУ Токарем були розглянуто звернення ОСОБА_3 № 7 від 16.03.2019 і повідомлено заявнику, що в НАБУ вже було розглянуто звернення ОСОБА_3 щодо аналогічних фактів.

ІV. Оцінка та висновки слідчого судді.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги. Такий висновок ґрунтується на такому.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Отже бездіяльність, передбачена п.1.ч.1 ст. 303 КПК України, наявна у випадку, якщо:
1) заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення були отримані належним суб`єктом (слідчим чи прокурором);
2) така заява чи повідомлення містять відомості про кримінальне правопорушення;
3) відомості, які містяться у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення, не були внесені до ЄРДР протягом встановленого строку (24 годин відповідно до вимог КПК України).
З наданих матеріалів вбачається, що САП було отримано звернення ОСОБА_3 № 7 від 16.03.2019. Це звернення було направлено для розгляду органом досудового розслідування, про що ОСОБА_3 було повідомлено.
У ч. 5 ст. 216 КПК України зазначено, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-1, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з таких умов: 1) злочин вчинено визначеним законом суб`єктом (в тому числі, народним депутатом України); 2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків); 3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.
Прокурори САП здійснюють процесуальне керівництво під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях підслідних детективам НАБУ.
У своїй заяві від 16.03.2019 ОСОБА_3 зазначає про можливі кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364, ст. 382 КК України, які були вчинені народним депутатом України ОСОБА_5 .
Враховуючи, що кримінальне правопорушення, передбачене ст. 364, за версією ОСОБА_3 , було вчинено народним депутатом України, слідчий суддя робить висновок, що таке кримінальне правопорушення потенційно підслідне детективам НАБУ. Процесуальне керівництво у провадженнях, підслідних НАБУ, здійснюють прокурори Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора. Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України прокурор також має повноваження щодо прийняття та реєстрації заяв чи повідомлень про кримінальні правопорушення.
Таким чином встановлено факт звернення із заявою до належного суб`єкта (прокурора САП) та факт невнесення відомостей, які містились у цій заяві до ЄРДР.
Для встановлення факту бездіяльності прокурорів САП необхідно також з`ясувати чи містить заява ОСОБА_3 від 16.03.2019 відомості про зазначені ним кримінальні правопорушення.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 с. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У заяві від 16.03.2019 ОСОБА_3 зазначає, що народний депутат України ОСОБА_5 не виконав свій обов`язок і не розглянув його звернення № 2 від 16.02.2019. У таких діях заявник вбачає ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 364, 382 КК України.
Проаналізувавши доводи ОСОБА_3 слідчий суддя встановив, що у заяві від 16.03.2019 не були вказані відомості, які б містили ознаки кримінального правопорушення. Так, заявник повідомив про факт звернення до ОСОБА_5 як до народного депутата України та відсутність відповіді на звернення. Заявник розцінює як злочинні дії народного депутата України - нерозгляд його звернення, однак не вказує у чому полягає кримінальний характер таких дій. Отже, інформація, наведена ОСОБА_3 у заяві від 16.03.2019, не дає можливість встановити ознаки кримінального правопорушення як такого, а тому підстави для внесення відомостей до ЄРДР в уповноваженої особи НАБУ та САП були відсутні.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».
Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.
Зважаючи на те, що ОСОБА_3 у заяві від 16.03.2019 не вказав конкретні факти, які б могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення, що стало підставою для відмови у внесенні відомостей до ЄРДР, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.
Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17.06.2019 (у справі № 3-180/2018(1644/18) положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення було визнано такими, що не відповідають Конституції України (неконституційними), у зв`язку з чим ці положення втратили чинність з дня ухвалення такого рішення.
Керуючись ст. ст. 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Відмовити ОСОБА_3 у задоволенні скарги на бездіяльність керівника (прокурора) Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 16.03.2019.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (01601, м. Київ, пров. Хрестовий, 4).
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1