Справа № 577/3755/20
Провадження № 1-кс/577/1573/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"06" жовтня 2020 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Конотопського міськрайонного суду Сумської області клопотання прокурора Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000150 від 07 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

05.10.2020 року до Конотопського міськрайонного суду Сумської області надійшло клопотання прокурора Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000150 від 07 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Клопотання обґрунтовує тим, що 07.09.2020 року близько 14 год. по АДРЕСА_1 невстановлена особа, таємно, шляхом вільного доступу вчинила крадіжку велосипеду сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» належного ОСОБА_4 .

Під час досудового розслідування ОСОБА_4 пояснив, що велосипед придбав близько 6 міс. тому у м. Київ за 2600 грн., та з того часу використовував для власних потреб. В транспортому засобі малось пошкодження заднього колеса та відсутні задні гальма.

В ході проведення огляду місця події 21.09.2020 року в період часу з 16 год. 40 хв. до 17 год. 10 хв. інспектором СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області, за заявою ОСОБА_5 тимчасово вилучено велосипед сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» з пошкодженим заднім колесом, відсутніми гальмами ззаду та замком на рульовій рейці.

Ухвалою від 21.09.2020 року вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вилучений в ході огляду велосипед може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Власник велосипеду ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, щодо задоволення клопотання не заперечує та наполягає на арешті велосипеду.

Прокурор Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує.

Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши докази долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

21.09.2020 року в період часу з 16 год. 40 хв. до 17 год. 10 хв. інспектором СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області, за заявою ОСОБА_5 тимчасово вилучено велосипед сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» з пошкодженим заднім колесом, відсутніми гальмами ззаду та замком на рульовій рейці власником якого є ОСОБА_4 .

Вказаний транспортний засіб був вилучений, оскільки останній містить сліди злочину і може бути використаний як речовий доказ та доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З протоколу огляду місця події вбачається, що 21.09.2020 року в період часу з 16 год. 40 хв. до 17 год. 10 хв. інспектором СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області, за заявою ОСОБА_5 було проведено огляд місця та тимчасово вилучено велосипед сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» з пошкодженим заднім колесом, відсутніми гальмами ззаду та замком на рульовій рейці (а.с.8-10).

21.09.2020 року постановою інспектора СД Конотопського ВП ГУНП в Сумській області велосипед сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» з пошкодженим заднім колесом, відсутніми гальмами ззаду та замком на рульовій рейці визнано речовим доказом (а.с.11-12).

Враховуючи, що вказані в клопотання речі, а саме велосипед має значення речових доказів, суд приходить до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню і на вказане майно необхідно накласти арешт, заборони власнику його знищувати, відчужувати чи змінювати властивості даного майна. Виходячи із обставин справи, завдань кримінального провадження про забезпечення кримінального провадження суд вважає, що потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як накладення арешту на вказане майно. Слідчий суддя вважає, що обмеження прав власності є розумним та співмірним із завданнями кримінального провадження. Такого висновку слідчий суддя дійшов з тих підстав, що накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві власника на мирне володіння в розумінні ч. 1 ст. 1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його власника.

Європейський Суд з прав людини в своїх Постановах від 09.06.2005 р. по справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

З врахуванням відповідності майна, на яке накладається арешт, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власника майна і те, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є свавільним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000150 від 07 вересня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на рухоме майно, що тимчасово вилучено під час огляду місця події 21 вересня 2020 року та зберігається під збережною розпискою у потерпілого ОСОБА_4 , а саме на велосипед сріблястого кольору гірського типу марки «Adventure FDX-100» з пошкодженим заднім колесом, відсутніми гальмами ззаду та замком на рульовій рейці

Заборонити власнику майна знищувати, відчужувати чи змінювати властивості даного майна до прийняття остаточного рішення в кримінальному провадженні по суті.

Роз`яснити, що особи визначені в ч. 1 ст. 174 КПК України мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд Сумської області протягом п`яти днів з дня її оголошення

СуддяОСОБА_1