н/п 1-кп/953/1058/20
"15" вересня 2020 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Київського суду в м. Харкова, обвинувальний акт з додатками та клопотання прокурора та захисника щодо запобіжного заходу обраного по кримінальному провадженні та повернення обвинувального акту прокурору за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одружений, осіб на утриманні не має, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, запобіжний захід тримання під вартою,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України,
В провадження Київського районного суду м. Харкова надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити судовий розгляд кримінального провадження, вказував, що підстав для закриття провадження не має, в справі маються всі необхідні для розгляду у судовому засіданні матеріали, порушень норм кримінально процесуального кодексу України при проведенні досудового розслідування не встановлено. Також прокурор заявив клопотання про продовження строків тримання під вартою відносно обвинуваченого посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.1, 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений та його захисник вважали, що обвинувальний акт необхідно повернути прокурору, оскільки в ньому не викладено зміст обвинувачення, а міститься лише зміст підозри, та крім того, захисник наголошував, що викладені в обвинувальному акті обставини протирічать один одному. Захисник заявив клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт з підстав того, що обвинувачений не має наміру ухилятись від суду, ризики, зазначені прокурором необґрунтовані.
Суд, заслухавши клопотання, думку учасників підготовчого судового засідання, встановив, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України складений у відповідності з вимогами КПК України. Провадження за обвинувальним актом підсудне Київському районному суду м. Харкова. Підстав для закриття чи повернення обвинувального акту прокурору немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, відсутні.
Отже, суд, з метою підготовки до судового розгляду, приходить до наступного висновку:
кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Харкова;
кримінальне провадження розглядатиметься у відкритому судовому засіданні суддею одноособово;
до судового розгляду необхідно викликати учасників кримінального провадження.
Щодо заявленого клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору, то суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Частиною 4 ст. 110 КПК України встановлено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у ст. 291 КПК України.
Згідно з ч. 5 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Аналіз цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення вч обвинувальному акті трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»); формулювання обвинувачення.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, в підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам Кодексу. Отже, повернення обвинувального акта прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність в ньому і таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.
Рішення про повернення обвинувального акту прокурору суд приймає у тому випадку, якщо без усунення виявлених недоліків кримінальне провадження не може бути призначене до судового розгляду.
Заявлені стороною захисту підстави для повернення обвинувального акту є безпідставними, оскільки обвинувальний акт відповідає своїм змістом і формою положенням кримінального процесуального законодавства України, зокрема, сформульовано обвинувачення, викладено фактичні обставини кримінального правопорушення та зазначено правову кваліфікацію дій ОСОБА_6 .
Крім того, суд звертає увагу учасників кримінального провадження, що у відповідності до положень ст.. 338 КПК України прокурор має право змінити обвинувачення з підстав, визначених у цій статті.
Щодо клопотання сторони обвинувачення та сторони захисту відносно продовження або зміни запобіжного заходу, обраного ОСОБА_5 , то суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд дотримується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.
Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Суд погоджується з прокурором та також вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України можливість обвинуваченого ОСОБА_5 переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.
Існування вказаних ризиків підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду, не працює та не навчається, не одружений.
Більш того, звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням, за вчинення цього злочину КПК України не передбачено, що також є підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду.
Щодо ризику впливати на свідків, то суд зазначає, що обґрунтовує свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймає під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин, ризик впливу на свідків існує на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. На цей час свідки судом ще не допитані, що може свідчити про існування ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Разом з тим, суд вважає недоведеними ризик можливості обвинуваченим вчинити інше кримінальне правопорушення, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки обґрунтованих підстав, які б свідчили про існування цих ризиків, прокурор не довів.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Однак, враховуючи існування ризиків, передбачених п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого обвинувачується, дані про особу обвинуваченого, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому продовжує дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений у КПК України.
При цьому суд вважає, що доводи захисника, які він навів у судовому засіданні як підставу для зміни запобіжного заходу, існували на час обрання запобіжного заходу обвинуваченому та були враховані слідчим суддею, а тому за своїм змістом не є новими обставинами, які можуть вплинути на висновки суду.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, його віку, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України - в розмірі 40 (сорок) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 84080 грн. (2102х40=84080).
Керуючись ст.ст. 177-178, 182, 291, 314-316 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307, ч.3 ст. 15 ч.2 ст. 307 КК України у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 7-Б на 23 вересня 2020 року о 14 годині 30 хвилин.
Розгляд кримінального провадження проводити судом одноособово, у відкритому судовому засіданні, сторони обвинувачення (прокурора), сторони захисту (обвинуваченого, захисника), допитаних під час досудового розслідування свідків.
Про час та місце проведення судового засідання повідомити учасників судового провадження.
Вважати продовженим відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку 60 діб, тобто до 13 листопада 2020 року включно.
Визначити суму застави у розмірі 84080 (вісімдесят чотири тисячі всімдесят) грн., які необхідно внести до сплину терміну тримання під вартою на р/р № UA0006674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 0001598 від 22 квітня 2020, за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (Київський районний суд м. Харкова).
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись із м. Харкова без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Роз`яснити заставодавцю, що обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене законом покарання від 6 до 10 років позбавлення волі, та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого до суду; повідомлення суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду.
Попередити заставодавця, що в разі не виконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Встановити строк дії даної ухвали з 15 вересня 2020 року по 13 листопада 2020 року включно.
У задоволенні клопотання щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу та повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Ухвала суду в частині запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1