Провадження №1-кс/932/6316/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання слідчої СВ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню №0002021, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гнаровське, Вільнянського району, Запорізької області, громадянина України, має середню освіту, не працевлаштований, неодружений, утриманців не має, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 24.05.2019 Кіровським районним судом м. Дніпропетровська за ч.2 ст.15, ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року позбавлення волі, на підставі ст.ст. 75, 76 КК України, звільнений від покарання з іспитовим строком 1 рік, 30.09.2020 Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська, за ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 1 рік, на підставі ст.ст. 75, 76 КК України звільнений покарання з іспитовим строком 1 рік, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділом Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування факту вчинення діяння, що за своїми ознаками підпадає під правову кваліфікацію злочину в изначеного ч.2 ст.186 КК України ( кримінальне провадження від 13.11.2020 №0002021) .
До Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська подане клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази, свідчать про обґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення. Враховуючи особу підозрюваного, вважали наявними ризики визначені ст. 177 КПК України, що полягають у: вірогідності переховування від органів досудового розслідування та/або суду; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового засідання прокурор підтримав заявлене клопотання та надав пояснення аналогічні викладеним в ньому письмово, уточнив, що просить визначити заставу у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У судовому засіданні підозрюваний вину визнав частково, зокрема визнав що відкрито викрав у потерпілого сумку, проте вказав, що не зривав сумки, а потерпілий сам кинув її у нього. Вказав, що був засуджений за ч.2 ст.185 КК України. Просив обмежиться домашнім арештом або мінімальним розміром застави.

Захисник у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, підтримала пояснення підозрюваного.

Вислухавши учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, виходжу з наступного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми до такого ступеню, щоб забезпечити засудження, але мають бути настільки достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Вважаю, що на даний час є всі підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 , у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України. Підставами вважати підозру обґрунтованою є: протокол прийняття усної заяви про вчинення кримінального правопорушення, від 12.11.2020; протокол огляду місця події від 12.11.2020, в ході якого були вилучені речові докази; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , який вказав на обставини вчинення відносно нього відкритого викрадення майна; протокол допиту свідків ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 , які повідомили, що затримали ОСОБА_4 , безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення відкритого викрадення майна, що належить потерпілому ОСОБА_8 ; добровільна видача ОСОБА_4 , викраденого майна; протокол пред`явлення особи для впізнання, в ході якого потерпілий ОСОБА_8 , впізнав в особі ОСОБА_4 , чоловіка, який відкрито викрав його сумку з майном; протокол затримання особи підозрюваного у вчиненні злочину; докази у їх сукупності.

Доводи підозрюваного про те, що він не зривав сумки із плеча потерпілого спростовуються вказаними показаннями потерпілого та не беруться до уваги. Крім того такі показання не впливають на кваліфікацію його дій за ч.2 ст.186 КК України як відкрите викрадення чого мано, вчинене повторно.

Доведеними, наданими слідчому судді поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки ОСОБА_4 , не перебуває у зареєстрованому шлюбі, офіційно не працевлаштований, на утриманні дітей не має, не є опікуном чи піклувальником над недієздатними чи непрацездатними особами, тобто не має міцних соціальних зв`язків (доводи про спільне проживання однією сім`єю та утримання дітей не доведені), має непогашені судимості, вчинив новий злочин у період іспитового строку, перебуває під загрозою призначення, у випадку доведеності його вини, покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк до 6 років позбавлення волі. Органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованого йому злочину, його вік та стан здоров`я не є перешкодою для зміни ним місця проживання та вчинення дій із можливого переховування від слідства та суду.

Внаслідок відсутності у підозрюваного постійного легального джерела доходу, враховуючи попередні засудження за вчинення умисних корисливих злочинів, а також повідомлення йому про підозру у вчиненні ще як мінімум двох корисливих кримінальних правопорушень (визнано підозрюваним), вважаю доведеним і ризик можливого вчинення іншого умисного корисливого злочину, аналогічного тому, у якому пред`явлено підозру.

Враховуючи наведене, вважаю, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі, не здатні, за викладених обставин, мінімізувати ризик можливого переховування від слідства та суду та вчинення інших кримінальних правопорушень. Так, ризики не можуть бути мінімізовані обранням підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, через те, що при наявності цих ризиків залишення особи вдома, без постійного візуального нагляду, дає їй можливість його реалізувати і сховатись від слідства та суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Те ж саме стосується й застави. Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_4 , під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.

Через це вважаю, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який просить сторона обвинувачення.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.

Так, відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину, від 13.11.2020, час фактичного затримання ОСОБА_4 , становить 13 годин 30 хвилин 13.11.2020. Однак, зважаючи на те, що відповідно до клопотання слідчої та показань свідків ОСОБА_9 , та ОСОБА_10 , підозрюваний ОСОБА_4 , був затриманий безпосередньо під час вчинення кримінального правопорушення у якому останній підозрюється, тобто 12.11.2020 близько 22 годин 00 хвилин, більш точну години з наданих матеріалів встановити неможливо.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 , фактично затриманий о 22 годині 00 хвилині 12.11.2020, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою визначаю 22 годину 00 хвилині 05.01.2021.

З огляду на тяжкість пред`явленої підозри та на матеріальний стан ОСОБА_4 , вважаю за необхідне визначити ОСОБА_4 заставу у мінімальному розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 186, 194, 196-197, 309-310, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчої СВ ДВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити заставу в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 грн.

Роз`яснити ОСОБА_4 право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) не відлучатися із м.Дніпра, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії ухвали до 22 годину 00 хвилині 05.01.2021.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено, підписано та оголошено 14.11.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1