Ухвала
21 вересня 2020 року
м. Київ
справа № 591/4196/20
провадження № 51-4415ск20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу підозрюваного ОСОБА_4 на ухвалу Сумського апеляційного суду від 12 серпня 2020 року про відмову в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Зарічного районного суду м. Суми від 16 липня 2020 року,

встановив:
Підозрюваний ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказане судове рішення.

Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.

Так, згідно зі вказаною статтею в касаційній скарзі, крім іншого, має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412414 КПК.

Посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,

що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.

У касаційній скарзі підозрюваний оскаржене судове рішення просить скасувати, однак, належного обґрунтування, з огляду на ст. 438 КПК не наводить.

Вказуючи про істотні порушення вимог кримінального процесуального закону судом апеляційної інстанції при відмові в поновленні строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, з урахуванням того, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, підозрюваний не зазначає, яких саме порушень норм матеріального та процесуального права допустився суд апеляційної інстанції, з огляду на ст. 433 КПК.

Крім того, з огляду на ст. 395 КПК, яка визначає порядок і строки апеляційного оскарження, зі змісту якої вбачається, що якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення, підозрюваний не указує, чи викликався він належним чином для розгляду його скарги на повідомлення слідчого про підозру, у якій формі було таке повідомлення та коли він його отримав.

Наявність вказаних недоліків та відсутність у скарзі належного обґрунтування, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу було подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги

і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.

Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду

на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.

Недоліки касаційної скарги, пов`язані з її змістом, можуть бути усунуті шляхом подання нової касаційної скарги.

Керуючись ст. 429 КПК, Суд

постановив:
Касаційну скаргу підозрюваного ОСОБА_4 залишити без руху

та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги п`ятнадцять днів із дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3