Справа № 175/366/18
Провадження № 1-кп/175/29/18
Ухвала

Іменем України

26 серпня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретареві ОСОБА_4 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0002212 відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Підгородне Дніпропетровського району Дніпропетровської області, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.115, ч.1 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви для повторного виклику свідка ОСОБА_8 , прокурор заявив письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_9 під вартою на 60 днів, зазначивши, що до цього часу наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Захисник заперечував проти клопотання та просив змінити його підзахисному запобіжний захід на альтернативний, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуально поведінку ОСОБА_9 , який тривалий час перебуває під вартою.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника та просив обрати йому домашній арешт, умови якого він буде неухильно виконувати.

Обсудивши заявлені клопотання, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; його вік та стан здоров`я…; репутацію…, наявність у нього судимостей.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, рішення суду щодо позбавлення особи свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи були розглянуті та визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається. Крім того, таке рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття та тримання особи під варту має бути необхідним для забезпечення його присутності в суді… (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії», «Хайредінов проти України», «Хайредінов проти України»).

Під час судового провадження через встановлення ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обвинуваченому ОСОБА_10 неодноразово продовжувався строк тримання під вартою, останній раз до 04 вересня 2020 року.

З урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд з ухваленням вироку до спливу цього строку, враховуючи, що зазначений у попередніх ухвалах суду ризик не змінився, продовжує існувати та є реальним, колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованим і достатнім для продовження дії вказаного запобіжного заходу ще на 60 днів. На думку суду, ознаками, що розкривають наявність публічного інтересу, залишаються обставини висунутого ОСОБА_10 обвинувачення та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого злочину.

Ці обставини та зазначений вище ризик не дозволяють застосувати до нього альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_9 , оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого особливо тяжкого злочину, наслідком якого стала смерть людини, а тому, не визнаючи вини, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з цим клопотання захисника про зміну обвинуваченому запобіжного заходу не підлягає задоволенню, а наведені на його обґрунтування доводи, хоча і мають місце, однак не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання під вартою, й самі по собі не можуть бути беззаперечними стимулюючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки ОСОБА_11 .

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, колегія суддів

ухвалила:

У судовому провадженні оголосити перерву до 15.30 години 08 вересня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження дії строку запобіжного заходу задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою строком до 04 вересня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 24 жовтня 2020 року.

Клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику і прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3