провадження №: 1-кс/752/593/21
У Х В А Л А
про арешт майна
27.01.2021 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000506, відомості щодо якого внесені 14.08.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
До слідчого судді звернувся прокурор із вказаним клопотанням, в якому просив накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучено 22.12.2020 під час проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 (розмір частки: Ѕ), а саме на: ноутбук чорного кольору марки Acer моделі 15W4, серійний номер XMZ8EU16600, та зарядний пристрій до нього марки Acer моделі A13-045 № 2А; мобільний телефон марки Samsung моделі Galaxy V6, сірого кольору, серійний номер НОМЕР_1 , IMEI 1 НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 , які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор обґрунтовує клопотання тим, що СУ ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000506, відомості щодо якого внесені 14.08.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що службовими особами АТ «Одеська ТЕЦ» укладено договір про надання послуг, а саме: «Комплекс заходів для захисту майна та забезпечення його збереження» з постачальником - ТОВ «Теплотраса-Інвест» (). В ході досудового розслідування встановлено, що у 2017-2019 рр. за вищевказані послуги згідно договору з розрахункових рахунків АТ «Одеська ТЕЦ» перераховано грошові кошти у розмірі на загальну суму 120 млн. грн. на рахунки «транзитного підприємства» - ТОВ «Теплотраса-Інвест», з метою мінімізації податкового навантаження, штучного формування податкового кредиту з ПДВ, а також для привласнення та заволодіння чужим майном, оскільки фактично відповідні роботи не проводилися, послуги не надавалися, а кошти обготівковувалися через розрахункові рахунки фізичних та юридичних осіб.

15.07.2019 направлено лист до управління боротьби з відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС у Київській області щодо проведення аналітичного дослідження викладених фактів порушення чинного законодавства України за участю АТ «Одеська ТЕЦ».

24.07.2019 управлінням боротьби з відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС у Київській області проведено аналітичне дослідження та складено висновок № 24/10-36-16-00-12/41282429 щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення та/або інших правопорушень за період з 01.01.2017 по 30.06.2019.

За результатами проведеного аналітичного дослідження встановлено, що ТОВ «Аліум-Пром» () та ТОВ «Енергоімпекс» () сформувало податковий кредит для підприємства транзитера ТОВ «Частер» () на загальну суму ПДВ 20 914 292,74 грн., яке в свою чергу, сформувало податковий кредит для підприємства ТОВ «Теплотраса Інвест», використовуючи метод схемного кредиту на суму ПДВ 21 227 892,86 грн., за рахунок продажу товару.

В подальшому, ТОВ «Теплотраса Інвест» незаконно сформувало податковий кредит в адресу АТ «Одеська ТЕЦ» на суму ПДВ 24 567 435,84 грн., за рахунок надання послуг з метою подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Крім ТОВ «Частер», ТОВ «Енергоімпекс» та ТОВ «Теплотраса-Інвест» встановлено ще ряд підприємств з ознаками фіктивності, а саме - ТОВ «Сентурі» (), ТОВ «Пайпер Трейд» (), ТОВ «ВПС ЛТД» (), ТОВ «ВПС Грант» (), ТОВ «ВПС-ЛТД» (), ТОВ «Укрснаб ЛТД» (), ТОВ «Укр Пром Газ» (), ТОВ «СГ Торг» (), ТОВ «Еквіст-Сім» (), ТОВ «Єгаз-Рітейл» (), ТОВ «Євротанк Лпіджі» () та інші, що надавали послуги з мінімізації податкових зобов`язань, виведення грошових коштів у «тіньову» сферу економіки, незаконної конвертації грошових коштів, в адресу підприємств реального сектору економіки.

Таким чином, службові особи АТ «Одеська ТЕЦ» за попередньою змовою групою осіб, привласнили та розтратили державні кошти в особливо великому розмірі, зловживаючи своїм службовим становищем.

22.12.2020 в період часу з 12 год. 50 хв. по 14 год. 45 хв., було проведено обшук приміщення, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення обшуку, було виявлено та вилучено вищевказане майно, з метою збереження речових доказів.

Постановою слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_5 від 23.12.2020 вищевказане майно, визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0000506.

В судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику власника майна.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора, власника майна та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 14.12.2020 року надано дозвіл на проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 (розмір частки: Ѕ).

Під час проведення обшуку 22.12.2020, у відповідності до ст.ст. 223, 235 КПК України, вилучено вищевказане майно, за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення зокрема: збереження речових доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_5 від 23.12.2020 вищевказане майно, визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0000506.
Отже, вищевказане майно відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і визнано, у встановленому закону порядку, речовим доказом.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, обставин вчинення кримінального правопорушення, наслідки, правові підстави для накладення арешту, вважає клопотання прокурора обґрунтованим, оскільки у разі не накладення арешту на вищевказане майно може призвести до непередбачуваних наслідків, у тому числі до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів по кримінальному провадженню, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів, у зв`язку із цим клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ
Клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке тимчасово вилучено 22.12.2020 під час проведення обшуку приміщення, за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 (розмір частки: Ѕ), а саме на: ноутбук чорного кольору марки Acer моделі 15W4, серійний номер XMZ8EU16600, та зарядний пристрій до нього марки Acer моделі A13-045 № 2А; мобільний телефон марки Samsung моделі Galaxy V6, сірого кольору, серійний номер НОМЕР_1 , IMEI 1 НОМЕР_2 , IMEI 2 НОМЕР_3 , які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1