Провадження № 1-кс/243/1788/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні за допомогою звуко - та відеозаписувальних технічних засобів в залі № 6 Слов`янського міськрайонного суду клопотання слідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 за кримінальним провадженням № 0001716 від 26 вересня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Слов`янського міськрайонного суду звернувся слідчий СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Слов`янської місцевої прокуратури про арешт майна.
З клопотання вбачається, що в провадженні СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001716 від 26.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.09.2020 року у період часу з 09 години 00 хвилин по 13 годину 20 хвилин невстановлена особа таємно, через вікно, проникла до будинку АДРЕСА_1 звідки викрала грошові кошти у розмірі 19500 грн. чим спричинила матеріальний збиток на вказану суму ОСОБА_4

28.09.2020 року з 17:49 години до 18:25 годин в ході огляду місця події було виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 8500 гривень, купюрами номіналом 200 гривень в кількості 28 штук, та купюрами номіналом 100 гривень в кількості 29 штук, кутову шліфувальну машину «CAG-125/1200E », в корпусі з полімерного матеріалу синього та чорного кольорів, у новому стані, без пошкоджень.

Із клопотання вбачається, що ОСОБА_5 показав, що вказані грошові кошти він викрав 25.09.2020 року з будинку АДРЕСА_1 , де мешкає ОСОБА_4 , та вказану кутову шліфувальну машину він придбав 25.09.2020 року у магазині розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , за 2500 гривень, а саме за грошові кошти з числа викрадених у ОСОБА_4 , які опечатано належним чином.

Слідчий зазначає в клопотанні, що предмети вилучені в ході огляду, можуть мати значення речового доказу у кримінальному провадженні, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з викладеним та з метою забезпечення повноти, всебічності та неупередженості слідства, на виконання вимог ст. 2 КПК України, а саме задля забезпечення збереження речових доказів, слідчий вказує у клопотанні, що на теперішній час виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене в клопотанні майно.
Слідчий ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилась, була належним чином повідомлена про час та дату судового засідання з розгляду клопотання про арешт майна, надала до суду заяву з проханням розглянути клопотання у її відсутність.
Власник майна, ОСОБА_4 , до судового засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час та дату судового засідання з розгляду клопотання про арешт майна, надав до суду заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутність.
ОСОБА_5 до судового засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час та дату судового засідання з розгляду клопотання про арешт майна, надав до суду заяву з проханням розглянути клопотання у його відсутність.
Згідно ч.1 ст. 172 КПК України - клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та надавши їм належну, об`єктивну та всебічну оцінку, прийшов до наступного.
Згідно ч.5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.
Положення ч.5 ст.171 КПК України передбачають, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Окрім вказаного, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя проаналізувавши доводи слідчого, викладені в клопотанні про арешт майна та фактичні обставини справи зазначає, що чинний КПК України допускає застосування заходів забезпечення кримінального провадження із значними обмеженнями. Не допускається застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ст. 132 КПК).
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Окрім вказаного, відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Як вбачається з двох долучених до матеріалів клопотання постанов про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 29 вересня 2020 року грошові кошти у сумі 8500 грн., купюрами номіналом 200 грн. в кількості 29 штук, 100 грн. у кількості 28 штук, а також кутова шліфувальна машина «Gag-125/1200E », в корпусі полімерного матеріалу синього та чорного кольорів у новому стані без пошкоджень визнано речовими доказами. (а.с. 14.15).
Визнання зазначених вище речей та предметів речовими доказами на думку слідчого судді свідчить про те, що ці речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження.
Зважаючи на викладене, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, так як вони викладені в клопотанні слідчого, правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст.ст. 98, 167, 170, 171 КПК України, приходжу до висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на майно, яке зазначено в клопотанні слідчого, оскільки при розгляді клопотання встановлено достатньо даних для висновку, що вилучене майно може містити відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст.167, ст.98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до втрати або пошкодження майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженні, зокрема проведенню експертиз.
Слідчий суддя зазначає, що з огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке є речовим доказом та відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Слідчий суддя також звертає увагу, що арешт майна з підстав передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Враховуючи викладене у своїй сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні на теперішній час виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного в клопотанні майна. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173,174, 175,376 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотанняслідчого СВ Слов`янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 за кримінальним провадженням № 0001716 від 26 вересня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України про арешт майна задовольнити.

З метою збереження слідів та доказів у даному кримінальному провадженні, накласти арешт на майно, яке було вилучене 28.09.2020 року за адресою: АДРЕСА_3 , а саме:

-грошові кошти у сумі 8500 гривень, купюрами номіналом 200 гривень в кількості 28 штук, та купюрами номіналом 100 гривень в кількості 29 штук;

-кутову шліфувальну машину «CAG-125/1200E », в корпусі з полімерного матеріалу синього та чорного кольорів, у новому стані, без пошкоджень.

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та представнику власника майна.

Ухвала може бути оскаржена сторонами безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя
Слов`янського міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1 .