У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2020 року слідчій суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши заяву слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 про самовідвід, -
В С Т А Н О В И В:
До Солом`янського районного суду м. Києва надійшли скарга ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (№ 760/12762/20).

Автоматизованою системою документообігу суду слідчим суддею для розгляду справи визначено ОСОБА_3 .

Слідчий суддя ОСОБА_3 заявив самовідвід у цій справі, оскільки метою поданої скарги є спонукання відповідальних осіб органу досудового розслідування до ініціювання кримінального провадження відносно судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , з яким він протягом тривалого часу особисто знайомий та перебуває у товариських відносинах, що може викликати сумнів у неупередженості ухваленого рішення.

Дослідивши матеріали поданої заяви про самовідвід, суддя приходить до наступного.

Статтями 75, 76 КПК України передбачені підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, відповідно до положень п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє, чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді, та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»).

Згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі «Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім. При цьому важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» («Wettstein v. Switzerland») та рішення у справі «Кастілло Альгар проти Іспанії» («Castillo. Spain»), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

Також у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Тобто, вбачається, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Хаушильд проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 цього Кодексу, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний заявити самовідвід, що який повинен бути вмотивованим.

Слідчий суддя ОСОБА_3 працює суддею того ж суду, відомості щодо судді якого, заявник просить внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, таким чином результат розгляду скарги може викликати сумніви в неупередженості слідчого судді ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене суддя вважає, що наведені в заяві про самовідвід підстави є обґрунтованими та достатніми для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80-82 КПК України, слідчій суддя,
У Х В А Л И В:
Задовольнити заяву слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 про самовідвід у розгляді скарги ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: