ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1838/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" грудня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2 провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за 0004700 по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст.185 КК України,
з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 захиснка ОСОБА_5 обвинуваченого ОСОБА_3
В С Т А Н О В И В :
До Дарницького районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.
У підготовчому судовому засіданні прокурор, захисник та обвинувачений вважали можливим та просили призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
Заслухавши думки учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду, провівши підготовчі дії, суд приходить до наступних висновків:
Підстав для затвердження угоди або відмови у її затвердженні та повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку передбаченому ст.ст. 468-475 КПК України немає.
Підстав для закриття провадження немає.
Кримінальне провадження підсудне Дарницькому районному суду міста Києва.
Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України.
Тому, за вказаних обставин є всі підстави для призначення судового розгляду.
Крім того у підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України.
Захисник ОСОБА_5 просила відмовити у зодоволенні клопотання прокурора, оскільки ризики про які говорить прокурор жодним чином не доведено.
Обвинувачений ОСОБА_3 підпримав позицію свого захисника.
Розлядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.
У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому злочину, який у відповідності до ст.12 КК України є нетяжким злочином, за формою вини є умисним, при доведенні провини за який обвинуваченому загрожує покарання до 5 років позбавлення волі.
Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування, попередні судимості та наявність відомостей про розпочаті досудові розслідування у інших кримінальних провадженнях, відносно ОСОБА_3 .
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні Лабіта проти Італії від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.
Такими обставини у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є тяжкість злочину, який інкримінуються обвинувачену та міра покарання, яка йому загрожує у разі доведення вини, також такою обставиною є підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, та суспільний резонанс, а також форма вини і обєкт посягання - приватна власність, і саме наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків, а також вчинення інших злочинів.
Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.
Також продовжує існувати і ризик незаконного впливу на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, які на даний момент не допитані в суді, на яких ОСОБА_3 може незаконно впливати, враховуючи те, що у відповідності до ст.23 КПК Україним, суд може обгрунтовувати свої процесуальні рішення лише показаннями отримани безпосередньо в судовому засіданні.
Окрім цього, враховуючи попередні судимості ОСОБА_3 на наявність інформації про розпочаті досудові розслідування відносно нього, його характеристики та схильність до вчинення корисливих злочинів, а також відсутність постійного заробітку, а відповідно і джерел для існування, останній може продовжити злочинну діяльність.
Разом із тим, під час проведення підготовчого судового засідання, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.
Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.
Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів, тому суд вважає за необхідне визначити заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 21 020 грн.,

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206,291,314,315 КПК України, -
У Х В А Л И В :

Судовий розгляд у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України призначити о 14.25 год. 03.12.2020 року в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Севастопольська, 7/13 каб. 17 та проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні. Застувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 02.02.2021 року включно. Визначити заставу достатню для виконання обвинуваченою ОСОБА_3 обов`язків передбачених КПК України у розмірі 21 020 гривень. У разі внесення застави звільнити ОСОБА_3 з-під варти та зобов`язати його з`являтися за першою вимогою до суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, не відлучатися із міста Києва без дозволу суду. Роз`яснити ОСОБА_3 та застоводавцям, що у разі невиконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків, застава буде звернена в дохід держави. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: