Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9792/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.09.2020 місто Київ
Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в місті Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві, погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7, стосовно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гламазди Козелецького району Чернігівської області, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, має на утриманні малолітню дитину 2012 року народження, працюючого старшим механіком в ПП «Парк», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -
про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0002696 від 30.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Cлідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ст. лейтенант поліції ОСОБА_7 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся до Подільського районного суду м.Києва з клопотанням, погодженим з процесуальним керівником - прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 4 ст. 296 КК України, з покладанням на підозрюваного обов`язків.
Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0002696 від 30.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.08.2020 року, приблизно о 22 год.00 хв., ОСОБА_8 спільно зі своїми знайомими ОСОБА_6 та ОСОБА_9 на вулиці вживали спиртні напої на території автопарку, який знаходиться за адресою м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 49А. В подальшому ОСОБА_9 та ОСОБА_6 пішли спати до вагончику, який знаходиться на території автопарку, а ОСОБА_8 залишився на вулиці. Приблизно о 22 год. 30 хв., ОСОБА_6 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи наявність травматичної зброї заздалегідь заготовленої для нанесення тілесних ушкоджень, діючи умисно, знаходячись в громадському місці, а саме на території автопарку, який знаходиться за адресою м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 49А, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, підійшов до ОСОБА_8 та умисно здійснив один постріл у гору після чого викрикуючи погрози здійснив ще два постріли у бік ОСОБА_8 , чим спричинив останньому фізичний біль та тілесні ушкодження в область живота та ноги. Таким чином, ОСОБА_6 вчинив хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, з застосуванням пристрою заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України, яке є тяжким та, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 7 років. Відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту оскільки, існують ризики передбачені ст.177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде: вчинити інше кримінальне правопорушення; переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; може впливати на потерпілого та свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання за вказаними у ньому підставами, вказавши, що на думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваного, з урахуванням даних про його особу, необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ще й тому, що вказаний запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам. Крім того, додав, що підозрюваний був затриманий в порядку ст.208 КПК України на місці вчинення злочину.
В судовому засіданні слідчий підтримав внесене клопотання з підстав, зазначених у ньому, зазначивши, що підтримує думку прокурора.
Захисник в судовому засіданні просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, з огляду на те, що підозрюваний на утриманні має малолітню дитину, одружений, офіційно працевлаштований.
Підозрюваний в судовому засіданні просив суд врахувати те, що він офіційно працевлаштований, та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, з можливістю виїздити на роботу для забезпечення своєї сім`ї, додав, що одружений та має малолітню доньку 2012 року народження. Додав, що винним себе визнає повністю, підтверджуючи обставини, що викладені в підозрі, співпрацює зі слідством.
Вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.
У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0002696 від 30.08.2020 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, за фактом того, що 29.08.2020 р. близько 23:48 год. за адресою: м. Київ, вул. Північно-Сирецька, 49-А, ОСОБА_6 , 1984 р.н., з мотивів явної неповаги до суспільства, грубо порушив громадський порядок, що поєднувалося з особливою зухвалістю, а саме наніс тілесні ушкодження ОСОБА_8 , із застосуванням вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.
30.08.2020 ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
30.08.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Злочин, передбачений ч. 4 ст. 296 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , відноситься до тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.
Враховуючи, що суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на приведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, є обґрунтованою.
Згідно наданих документів, повідомлена ОСОБА_6 підозра підтверджується зібраними органом досудового розслідування у кримінальному провадженні доказами.
Як вбачається з наданих документів, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінальних правопорушень, що інкримінуються йому органом досудового розслідування.
Крім того, згідно пояснень самого підозрюваного він свою вину визнає повністю та співпрацює зі слідством.
На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту.
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання в Київській області, має вищу освіту, одружений, на утриманні має малолітню дитину, офіційно працює. Також судом береться до уваги той факт, що підозрюваний вину визнає повністю та співпрацює зі слідством, а тому є підстави вважати, що підозрюваний малоймовірно зможе переховуватись від органу досудового розслідування.
Крім того, відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Оцінюючи ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення суд зазначає про те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення поєднаного із застосуванням зброї, а відтак, вказане свідчить про підвищений рівень суспільної небезпечності підозрюваного.
Також, слід зазначити, що громадський порядок визначається в юридичній літературі як зумовлена закономірностями соціального розвитку система правил та інститутів, що забезпечує упорядкованість суспільних відносин і надає їм певної організаційної форми. Хуліганство є суспільно небезпечною дією, що грубо порушує громадський порядок. Зазначений у ч. 1 ст. 296 КК термін «грубе порушення» є оціночною категорією. Його предметний зміст залежить від конкретних обставин вчинення винним діяння. Такими закон визначає лише дії, якими спричинено істотну шкоду громадському порядку. Грубість порушення громадського порядку слід визначати з урахуванням характеру вчинених хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. Особа, яка вчиняє хуліганські дії, грубо нехтує правилами поведінки в суспільстві, а тому слід зазначити, що вік та фізичний стан ОСОБА_6 значно відрізняється від віку та фізичного стану потерпілих осіб, тому використовуючи свою фізичну перевагу над потерпілими та свідками, при цьому застосовуючи пістолет, тобто пристрій спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 зухвало принизив честь та гідність потерпілого як громадянина України, при цьому, нехтуючи встановленими правилами поведінки, які упорядковані в суспільних відносинах, при цьому подавивши авторитет потерпілого перед суспільством в загальному.

В судовому засіданні достовірно встановлено наявність частину ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.
Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню в частині заборони підозрюваному залишати житло у певний період доби.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони залишати житло в період доби, слідчий суддя вважає, що такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.
Виходячи з наведеного, вважаю що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час забезпечить виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, як домашній арешт в нічний час, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.
Таким чином, клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.131, 132, 176-179, 181, 193, 194, 196, 309,395 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання органу досудового розслідування задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений строк терміном на 2 (два) місяці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:
- не залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , - у період доби з 22:00 год. кожного дня до 06.00 год. ранку наступної доби;

-не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) чи прокурора;
- прибувати до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) за першою вимогою на встановлений службовою особою час;
- повідомляти слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 або Подільського районного суду м.Києва (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання та місця роботи;
-утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_8 та свідками у даному кримінальному проваджені.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання ухвали та порядок заміни запобіжного заходу.
Виконання ухвали доручити Києво-Святошинському відділу поліції ГУ НП в Київській області.
Копію ухвали скерувати начальнику Києво-Святошинському відділу поліції ГУ НП в Київській області та слідчому СВ Подільського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_4 для виконання, прокурору та захиснику для відома.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.
Строк дії ухвали по 30 жовтня 2020 р. включно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1