Справа № 487/4392/19
Провадження № 1-кп/487/292/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2020 року м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду Заводського району м. Миколаєва матеріали кримінального провадження за №0002045 від 21.05.2019 р. відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
10.06.2019 року до Заводського районного суду м. Миколаєва з Миколаївської місцевої прокуратури №1 надійшов обвинувальний акт разом з угодою про примирення у кримінальному провадженні за №0002045 від 21.05.2019 р. відносно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 185 КК України.

Ухвалою суду від 11.06.2019 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання, відповідно до якого вона просила відмовити у затвердженні угоди про примирення та повернути обвинувальний акт, посилаючись на те, що без з`ясування думки потерпілого неможливо затвердити угоду, а також, враховуючи зміни до КПК України, відповідно до яких кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 185 КК України є проступком.
Обвинувачений в судовому засіданні не заперечував проти клопотання прокурора.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження та дослідивши обвинувальний акт з додатками, суд дійшов до наступного.
Відповідно до ст. 473 КПК України наслідком укладення та затвердження угоди про примирення є:
1) для підозрюваного чи обвинуваченого - обмеження права оскарження вироку згідно з положеннями статей 394 і 424 цього Кодексу та відмова від здійснення прав, передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 474 цього Кодексу;
2) для потерпілого - обмеження права оскарження вироку згідно з положеннями статей 394 і 424 цього Кодексу та позбавлення права вимагати в подальшому притягнення особи до кримінальної відповідальності за відповідне кримінальне правопорушення і змінювати розмір вимог про відшкодування шкоди.
Наслідком укладення та затвердження угоди про визнання винуватості для прокурора, підозрюваного чи обвинуваченого є обмеження їх права оскарження вироку згідно з положеннями статей 394 та 424 цього Кодексу, а для підозрюваного чи обвинуваченого - також його відмова від здійснення прав, передбачених абзацами першим та четвертим пункту 1 частини четвертої статті 474 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 474 КПК України розгляд щодо угоди проводиться судом під час підготовчого судового засідання за обов`язкової участі сторін угоди з повідомленням інших учасників судового провадження. Відсутність інших учасників судового провадження не є перешкодою для розгляду.
Крім того, перед прийняттям рішення про затвердження угоди про примирення суд під час судового засідання повинен з`ясувати у потерпілого, чи цілком він розуміє наслідки затвердження угоди, передбачені статтею 473 цього Кодексу (ч. 5 ст. 474 КПК України).
Частиною 6 статті 474 КПК України визначено, що суд зобов`язаний переконатися у судовому засіданні, що укладення угоди сторонами є добровільним, тобто не є наслідком застосування насильства, примусу, погроз або наслідком обіцянок чи дії будь-яких інших обставин, ніж ті, що передбачені в угоді. Для з`ясування добровільності укладення угоди у разі необхідності суд має право витребовувати документи, у тому числі скарги підозрюваного чи обвинуваченого, подані ним під час кримінального провадження, та рішення за наслідками їх розгляду, а також викликати в судове засідання осіб та опитувати їх.
Відповідно до ч. 7 ст. 474 КПК України суд відмовляє в затвердженні угоди, якщо:
1) умови угоди суперечать вимогам цього Кодексу та/або закону, в тому числі допущена неправильна правова кваліфікація кримінального правопорушення, яке є більш тяжким ніж те, щодо якого передбачена можливість укладення угоди;
2) умови угоди не відповідають інтересам суспільства;
3) умови угоди порушують права, свободи чи інтереси сторін або інших осіб;
4) існують обґрунтовані підстави вважати, що укладення угоди не було добровільним, або сторони не примирилися;
5) очевидна неможливість виконання обвинуваченим взятих на себе за угодою зобов`язань;
6) відсутні фактичні підстави для визнання винуватості.
Встановлено, що в судове засідання неодноразово викликався потерпілий ОСОБА_5 , проте до суду він не з`являється без повідомлення причин неявки.
Враховуючи приписи ч. 5 ст. 474 КПК України, за якими перед прийняттям рішення про затвердження угоди про примирення суд під час судового засідання повинен з`ясувати у потерпілого, чи цілком він розуміє наслідки затвердження угоди, передбачені статтею 473 цього Кодексу, неявку потерпілого в судове засідання, що унеможливлює суд виконати вимоги ч. 5 ст. 474 КПК України, суд приходить до висновку, що у затвердженні угоди про примирення слід відмовити.
Крім того, 01.07.2020 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" в редакції закону № 321-IXвід 03.12.2019.
Зазначеним Законом внесено зміни до Кримінального кодексу України та встановлено нову класифікацію кримінальних правопорушень.
Так, згідно ст.12 КК України кримінальним проступком є передбачене цим кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.
Санкція кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, передбачає покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від вісімдесяти до двохсот сорока годин, або виправних робіт на строк до двох років, або арешту на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до п`яти років, а відтак є кримінальним проступком.
Згідно з п.5 ч.4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень», обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру у кримінальних провадженнях про злочини, що визначені як кримінальні проступки, які направлені до суду до набрання чинності цим Законом і не призначені на момент набрання ним чинності до судового розгляду, повертаються прокурору для внесення з урахуванням вимог глави 25 Кримінального процесуального кодексу України.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу. Відтак суд виконує імперативні приписи підпункту 5 пункту 4 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 22.11.2018 № 2617-VIII.
Зважаючи на те, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, направлений до суду 10.06.2019, при цьому судовий розгляд на підставі даного обвинувального акту не призначено, суд вважає необхідним повернути вказаний акт прокурору для внесення з урахуванням вимог глави 25 Кримінального процесуального кодексу України.
Керуючись ст.ст. 314, 473, 474 КПК України, п. 5 ч. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" в редакції закону № 321-IX від 03.12.2019 року,-
УХВАЛИВ:
Відмовити у затвердженні угоди про примирення, укладеної 28 травня 2019 року, між потерпілим ОСОБА_5 і обвинуваченим ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0002045 від 21.05.2019 р.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0002045 від 21.05.2019 р. за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, повернути прокурору для внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань з урахуванням вимог Глави 25 Кримінального процесуального кодексу України.
Ухвала суду може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Заводський районний суд міста Миколаєва на протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1