н/п 1-кс/953/8731/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" листопада 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000761 від 04.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -
встановив:
12.11.2020 о 15:51 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: ноутбук марки «Asus» модель UX 360 C, в чохлі, сірого кольору, вилучений 04.11.2020 в період часу з 20:25 год. по 21:07 год., в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 . Місцем зберігання арештованого майна просив визначити камеру схову Київського ВП ГУ НП в Харківській області, розташовану за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні Київського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за № 0000761 від 04.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України за фактом того, що невстановлена особа, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , завідомо виготовила та використала бланк ФОП « ОСОБА_4 », з метою заволодіння грошовими коштами, тим самим завдавши матеріальних збитків.

Так, 03.11.2020 дізнавачем інспектором сектору дізнання Київського ВП ГУ НП в Харківській області за адресою: м. Харків, пров. Театральний, буд. 4 в ході огляду місця події виявлено та вилучено ноутбук марки «Asus» модель UX 360 C, в чохлі. Вищевказаний ноутбук був добровільно виданий працівникам поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який є власником вказаного майна.

Прокурор вказує, що зазначене майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані під час досудового розслідування та свідчити про протиправну діяльність невстановлених на даний час осіб, що відповідає критеріям, зазначеним у ч.1 ст. 98 КПК України.

Крім цього, під час досудового розслідування призначено комп`ютерно - технічну експертизу, з метою встановлення на ноутбуці «Asus» модель UX 360 C текстових документів, файлів, які можуть знаходитись на ноутбуці та містять ознаки доказів та в подальшому використовуватись як докази вини або невинуватості особи яка вчинила вищевказане кримінальне правопорушення.

Прокурор посилаючись на вимоги ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1,2,3 ст. 170 КПК України з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, просить накласти арешт на майно, власником якого є ОСОБА_5 .

Також прокурор зазначає, що 05.11.2020 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків, яка надійшла до прокуратури Харківської місцевої прокуратури № 2 09.11.2020

В судове засідання прокурор Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином. 13.11.2020 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав, просив про його задоволення. Також просив долучити до матеріалів клопотання рапорт інспектора СД Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 , в якому остання зазначила, що нею було повідомлено власника майна ОСОБА_5 про дату, час та місце розгляду клопотання (а.с. 15-16).
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, матеріали клопотання № 953/17982/20 н/п. 1-кс/953/8511/20, встановив, що Київським ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000761 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України (а.с. 4).
03.11.2020 з 20:25 год. по 21:07 год. в ході проведення огляду місця події виявлено та вилучено майно, перелік якого зазначено у протоколі огляду місця події та яке добровільно видано гр. ОСОБА_5 (а.с. 6-8).
04.11.2020 о 15:36 год. на адресу суду надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна (а.с. 1-3 справа № 953/17982/20 н/п. 1-кс/953/8511/20).
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2020 вищевказане клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 повернуто прокурору для усунення недоліків, встановивши строк в сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали (а.с. 13 справа № 953/17982/20 н/п. 1-кс/953/8511/20, а.с. 11 справа № 953/17982/20 н/п. 1-кс/953/8731/20).
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.11.2020 про повернення клопотання для усунення недоліків 09.11.2020 отримано прокуратурою Харківської місцевої прокуратури № 2 (а.с. 2 справа № 953/17982/20 н/п. 1-кс/953/8731/20).
Клопотання про арешт майна подано до суду 12.11.2020 о 15 год. 51 хв. (а.с. 1-3), у зв`язку з чим слідчий суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Постановою старшого інспектора СД Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 12.11.2020 у даному кримінальному провадженні призначено експертизу комп`ютерної техніки і програмних продуктів, виконання якої доручено експертам Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (а.с. 12-13).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 03.11.2020 майно, перелік якого зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000761 від 04.11.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 03.11.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 майно, власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: ноутбук марки «Asus» модель UX 360 C, в чохлі, сірого кольору, шляхом заборони відчуження, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський ВП ГУ НП в Харківській області, розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, буд. 49, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1