Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/1655/2020 Справа № 641/6103/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2020 року Комінтернівський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001707 від 09.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло вказане клопотання прокурора в обґрунтування якого посилається на те, що 08.08.2020 до ЧЧ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 про те, що невстановлені особи намагались викрасти металеві конструкції за адресою: АДРЕСА_1 .

08.08.2020 в ході проведення слідчо-оперативною групою огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено наступне майно:

- Два гумових шланги (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Газовий різак (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Кисневий редуктор (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Рожковий ключ (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Розвідний ключ (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Рюкзак (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Автомобіль «Газель» з днз НОМЕР_1 (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Ключ від автомобілю «Газель» днз НОМЕР_1 (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Технічний паспорт на автомобіль «Газель» днз НОМЕР_1 (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Кисневий балон з № 21924 (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Кисневий балон № 21722; № 101217 (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось);

- Газовий балон (більш точної інформації в ході досудового розслідування встановити не вдалось).

10.08.2020 вказані предмети були оглянуті та було складено відповідний протокол огляду.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного.

Так, згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Разом з тим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак, прокурором у клопотанні лише перераховано речі і документи, які були вилучені під огляду місця події, але не наведено доказового значення жодного з перелічених речей та документів.
Матеріали клопотання не містять відомостей про те, яке відношення вилучені речі і документи мають до кримінального правопорушення та хто є власником тимчасово вилученого майна та документів.

Таким чином, клопотання прокурора не містить підстави і мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту вилученого майна, а також не містить відомостей про право власності на майно, що належить арештувати, зокрема автомобіль «Газель» днз НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору із встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись вимогами ст. ст. 170-175 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене під час огляду місця події 08.08.2020 за адресою: м. Харків, вул. Тарасівська, 6 майно за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001707 від 09.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України повернути прокурору.

Встановити прокурору строк у сімдесят дві години для усунення недоліків у клопотанні, а саме вказати підстави і мету та відповідне обґрунтування необхідності арешту кожного вилученого предмета і документа та надати документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1