Справа №: 398/1419/17
провадження №: 1-кп/398/45/20
УХВАЛА
Іменем України

"17" грудня 2020 р.

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії кримінальне провадження №0000194 від 23 січня 2017 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що на теперішній час не зникли ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, які існували на час обрання останньому такого запобіжного заходу, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з підстав, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також умови СІЗО є неприйнятними.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.10.2020 року відносно ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, який спливає 18.12.2020 року.

Відповідно ч. 2, 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд до спливу продовженого строку зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

За нормами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання виключно у виді позбавлення волі, обвинувачений не одружений, не працює, не має міцних соціальних зв`язків. До 18.12.2020 року судове провадження не може бути завершене, а тому у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може ухилятись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі зміни обраного щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу в триманні обвинуваченого під вартою.

Вищевикладені обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, тому наявні підстави для задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою на 60 днів.

Крім того, захисник звернувся з клопотанням про проведення молекулярно-генетичної експертизи, вказуючи, що на переконання сторони захисту необхідно ідентифікувати ДНК-профіль на слідах крові, які містяться на кухонному ножі.

З огляду на викладене захисник вважає, що для досягнення мети даного кримінального провадження, встановлення об`єктивних обставин справи та підтвердження того факту, що обвинувачений не вчиняв злочин у справі необхідно провести судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу.

Обвинувачений підтримав дане клопотання.

Прокурор заперечував щодо проведення даної експертизи, вказавши, що на досудовому слідстві проводилися різні експертизи, які не досліджені судом у повному обсязі.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (ч. 1 ст. 332 КПК України).

Ч. 1 ст. 242 КПК України визначає, що експертиза призначається у тому випадку, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Отже, на переконання суду, ідентифікувати ДНК-профіль на змивах необхідно для повного, всебічного та правильного вирішення справи, тому дане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 242, 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора щодо продовження строку застосування запобіжного заходу задоволити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів: з 17 грудня 2020 року до 14 лютого 2021 року включно.

У судове засідання етапувати обвинуваченого, викликати учасників судового провадження.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та направити начальнику Державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор».

Клопотання адвоката щодо проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи підлягає задоволенню.

Призначити та провести по даному кримінальному провадженні судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, до проведення якої залучити експертів Вінницького НДЕКЦ МВС України.

На вирішення експертам поставити наступні запитання:

- Чи можливо встановити генетичні ознаки зразків крові потерпілого гр. ОСОБА_6 , 1965 р.н. та обвинуваченого гр. ОСОБА_5 , 1983 р.н.?

- Чи є сліди крові людини, клітини з ядрами на наданих для дослідження на змивах крові з холодильної шафи та ножі, якщо так, то чи можливо встановити їх генетичні ознаки?

- Чи збігаються генетичні ознаки слідів крові та клітин з ядрами, виявлених та наданих на дослідження змивах з холодильної шафи та ножі з генетичними ознаками (зразка букального епітелію) потерпілого ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_5 , чи іншої особи?

- Чи містяться на вилученому під час ОМП ножі сліди поту або пото-жирові відбитки?

Попередити експертів про кримінальну відповідальність.

З цією метою відібрати порівняльні та експериментальні зразки слідів поту або пото-жирових відбитків у обвинуваченого ОСОБА_5 та за наявності можливості у потерпілого ОСОБА_6 , а також відібрати відповідний біоматеріал, який необхідно буде піддати цитологічному дослідженню на наявність ядровмісних клітин спробувати виділити ДНК.

Надати експертам: ніж вилучений під час ОМП, зразки змивів крові з холодильної шафи, зразки крові потерпілого ОСОБА_6 та обвинуваченого ОСОБА_5 .

Згідно п. 3 ч. 5 ст. 69 КПК України дозволити експерту, який проводитиме експертизу, повністю або частково знищити об`єкт експертизи, або змінити його властивості, якщо це необхідно для вирішення вище поставлених запитань.

Під час проведення експертизи дозволити використовувати дані про генетичні ознаки зразків букального епітелію обвинуваченого ОСОБА_5 та потерпілого ОСОБА_6 отримані в даному кримінальному провадженні в ході молекулярно-генетичних експертиз.

Зобов`язати Олександрійський МВ ГУНП в Кіровоградській області надати з кімнати зберігання речових доказів експертам Вінницького НДЕКЦ МВС України ніж вилучений під час ОМП, зразки змивів крові з холодильної шафи, зразки крові потерпілого ОСОБА_6 та обвинуваченого ОСОБА_5 .

Копію ухвали, для організації виконання експертних досліджень направити експертам Вінницького НДЕКЦ МВС України (21010, м. Вінниця, вул. Василя Порика, 8).

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення в частині продовження строку застосування запобіжного заходу.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: ОСОБА_7 НЕРОДА