БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 1-кп/356/35/21
Справа № 356/610/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20.01.2021 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7

представників потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9

представника органу з питань пробації ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області кримінальне провадження, внесене у ЄРДР за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В :
В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вказуючи на відсутність підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту, також просив викликати у судове засідання свідків обвинувачення для допиту ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Потерпілі та їх предстаники, уповноважений представник органу пробації не заперечували проти такого призначення, та виклику свідків у судове засідання.

Обвинувачений подав клопотання про повернення обвинувального акту, обґрунтоване тим, що всупереч вимогам законодавства при ознайомленні з матеріалами даного кримінального провадження слідчий ОСОБА_13 надав йому не прошиті та пронумеровані матеріали кримінального провадження, сам перегортав матеріали кримінального провадження і вказував, з якими документами знайомитись. В зв`язку з цим обвинувачений мав змогу ознайомитись лише з незначною частиною матеріалів. Вказане є істотним порушенням кримінального процесуального закону та права обвинуваченого на захист, відтак, просив повернути обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000909 від 25.08.2020 прокурору.

Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні подане клопотання про повернення обвинувального акту підтримав та просив задовольнити.

У судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на те, що порушення прав обвинуваченого не встановлено, останньому відкривалися матеріали кримінального провадження на досудовому слідстві .

Уповноважений представника органу пробації підтримав думку прокурора.

Представник потерпілого ОСОБА_14 , адвокат ОСОБА_8 , заперечувала проти задоволення клопотання обвинуваченого, оскільки воно є надуманим та безпідставним вказала, що обвинувальний акт відповідає вимогам процесуального закону, підстави для його повернення відсутні.

Потерпілі, представник потерпілої ОСОБА_9 підтримали позицію представника потерпілого, адвоката ОСОБА_8 .

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, розглянувши клопотання про повернення обвинувального акту, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Так, за змістом ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває особі обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Так, згідно вимог п.п. 1, 3 ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, а також розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу).

За змістом ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Разом з тим, вказані вимоги кримінального процесуального закону стороною обвинувачення дотримані не були.

Так, за визначенням п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України, обвинуваченням є твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому КПК України.

Як встановлено ч. 1 ст. 337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

За змістом ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, відповідно до пунктів «а» та «b» ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, а також мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 26.06.2008 року у справі «Ващенко проти України» (заява N 26864/03, п. 51) зазначив, що поняття "обвинувачення" для цілей пункту 1

статті 6 може бути визначене як офіційне доведення до

відома особи компетентним органом твердження про вчинення цією особою правопорушення.

Як визначив Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 25.07.2000 року по справі «Маттоціа проти Італії», обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь"детальності" інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння

останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є

необхідним для підготовки адекватного захисту. У цьому відношенні обсяг та доречність наданої обвинуваченому інформації слід оцінювати крізь призму положення, закріпленого у п. "b" ч. З ст.6 Конвенції.

Так, право підозрюваного, обвинуваченого знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють, обвинувачують, а також ознайомлюватися з матеріалами досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 221 цього Кодексу, та вимагати відкриття матеріалів згідно зі статтею 290 цього Кодексу, передбачене п.п. 1, 14 ч. 3 ст. 42 КПК України.

Частиною 1 статті 290 КПК України встановлено імперативну вимогу, відповідно до якої визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

В свою чергу, прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання (ч. 2 ст. 290 КПК України).

При цьому, як встановлено вимогами ч. 9 ст. 290 КПК України, сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Таким чином, з аналізу вказаної норми процесуального закону вбачається, що надання доступу підозрюваному до матеріалів досудового розслідування законодавець визначив як обов`язкове, і ігнорування виконання цих вимог є істотним порушенням кримінального процесуального закону та є суттєвою перешкодою призначення справи до судового розгляду.

При цьому, прокурором не надано жодних підтверджень виконання органом досудового розслідування вимог ст. 290 КПК України, а саме будь-яких доказів на спростування доводів обвинуваченого про не повне ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Крім того, вказаний реєстр в порушення вимог ч. 3 ст. 283 КПК України не містить інформації про внесення прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про закінчення досудового розслідування.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Очевидні помилки при складанні обвинувального акту порушують гарантовані процесуальні права обвинуваченого, в тому числі право на захист, а також на справедливий судовий розгляд, що не узгоджуються з приписами кримінального процесуального законодавства та практикою Європейського суду з прав людини.

За таких обставин, зазначені вище упущення є порушенням ст. 291 КПК України, що згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України є безумовною підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 22, 26, 109, 290-291, 293, 314, 372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:
Повернути прокурору обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000909 від 25.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1