Справа№ 695/2667/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 вересня 2020 року смт. Чорнобай

Колегія суддів Чорнобаївського районного суду Черкаської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,
прокурора - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,
представника потерпілого - ОСОБА_8 ,
розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області кримінальне провадження №0000301, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28 грудня 2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених п.п.6, 12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ст.348, ч.1 ст.263 КК України, -

в с т а н о в и л а :

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6
у вчиненні злочинів, передбачених п.п.6, 12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ст.348, ч.1 ст.263 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою посилаючись на те, що

ОСОБА_6 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить їх запобіганню. Так, він може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, є знайомим іншого підозрюваного, матеріали відносно якого виділені в окреме провадження, та знайомим свідків по даному кримінальному провадженню, може перешкоджати здійсненню правосуддя та вчинити інші злочини.

Обвинувачений ОСОБА_6 та захисник ОСОБА_7 не заперечували проти клопотання прокурора.
Представник потерпілого ОСОБА_9 - ОСОБА_8 не заперечували відносно заявленого клопотання та просили продовжити дію запобіжного заходу.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов такого висновку.

У відповідності до ч.3 ст.331 КПК України,- незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Частиною 2 цієї статті Кодексу встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. При цьому суд враховує, що судове рішення щодо обрання та продовження запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного чи обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою суд виходить з того, що дії обвинуваченого досудовим слідством кваліфіковано за п.п.6, 12 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ст.348, ч.1 ст.263 КК України. Тобто ОСОБА_6 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, які призвели до смерті людини та за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років або довічне позбавлення волі.

Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що останній офіційно не працює, постійного доходу не має, відсутні сталі соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, він є знайомим іншого підозрюваного, матеріали відносно якого виділені в окреме провадження, та знайомим свідків по даному кримінальному провадженню, які проживають з обвинуваченим в одному селі.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність продовження застосованого до обвинуваченого виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для нейтралізації зазначених вище ризиків, що узгоджується з правовими позиціями ЄСПЛ.

Таким чином, враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується

ОСОБА_6 , а також наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, що були враховані при обранні запобіжного заходу, перебуваючи на свободі, обвинувачений, усвідомлюючи тяжкість вчиненого та можливого покарання, може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, вчинити інші злочини, зазначені ризики не зменшилися та продовжують існувати, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

З огляду на викладене, враховуючи, що по даному кримінальному провадженню строк тримання під вартою обвинуваченого спливає 20 вересня 2020 року, а тому суд погоджується з доводами прокурора про наявність підстав для задоволення клопотання та продовження тримання обвинуваченого під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 331, 369-372 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі "Черкаський слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят) днів - до 16 листопада 2020 року включно.

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу - до 16 листопада 2020 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити Державній установі "Черкаській слідчий ізолятор".

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд протягом семи днів.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3