Справа №463/8274/20
Провадження №1-кс/463/4728/20
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

11 вересня 2020 року Личаківський районний суд м. Львова

Слідчий суддя ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 , погодженого заступником начальника другого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю села Баня-Березів Косівського району Івано-Франківської області, українцю, громадянину України, одруженому, працюючому на посаді директора ДП «Коломийське лісове господарство», раніше не судимому, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: Івано-Франківська обл., Косівський р-н, с. Баня-Березів, -

ВСТАНОВИВ:

слідчий Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова, погодженим з заступником начальника другого відділу процесуального керівництва управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком 60 днів з можливістю внесення застави у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи відповідно до наказу заступника голови державного агентства лісових ресурсів України №538-к від 17 вересня 2019 року на посаді директора державного підприємства «Коломийське лісове господарство», будучи відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» працівником правоохоронних органу, діючи умисно, з корисливих мотивів, 10 вересня 2020 року, приблизно о 10.50 год. перебуваючи неподалік адміністративного приміщення УСР в Івано-Франківській області ДСР НП України, що за адресою: м. Івано-Франківськ, вулиця Б. Лепкого, 28, під час зустрічі із начальником 4-го відділу УСР в Івано-Франківській області ДСР НП України ОСОБА_7 , який згідно п. 2 примітки до ст. 368 КК України займає відповідальне становище, висловив пропозицію надавати йому щомісячно, неправомірну вигоду у розмірі 1000 доларів США за невтручання службовими особами УСР в Івано-Франківській області ДСР НП України у господарську діяльність підприємства та не реагування на адміністративні та кримінальні правопорушення в діяльності державного підприємства «Коломийське лісове господарство», після чого надав ОСОБА_7 неправомірну вигоду у розмірі 1000 доларів США (що станом на 10 вересня 2020 року згідно офіційного курсу Національного банку України становило 27 800 гривень), у вигляді щомісячного платежу за невтручання службовими особами УСР в Івано-Франківській області ДСР НП України у господарську діяльність підприємства та не реагування на адміністративні та кримінальні правопорушення в діяльності державного підприємства «Коломийське лісове господарство», після чого, був викритий працівниками правоохоронних органів на місці вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий вважає, що в діях ОСОБА_5 наявні підстави для обґрунтованої підозри у вчинені останнім злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Слідчий клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, знаходячись на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у кримінальному провадженні, координувати свої дії зі невстановленими на даний час співучасниками злочину, що мають можливість впливати на викривлення значимих даних для кримінального провадження шляхом підкупу, погроз, тиску на учасників/сторін кримінального провадження, може використати свої зв`язки для незаконного впливу на понятих, які брали участь у першочергових слідчих діях, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, при визначені суми застави відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий просить врахувати майновий та сімейний стан ОСОБА_5 , зокрема те, що про можливість сплати підозрюваним застави свідчить інформація з декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави та місцевого самоврядування директора ДП «Коломийське лісове господарство» ОСОБА_5 за 2019 рік, з якої вбачається, що розмір заробітної плати за основним місцем роботи у 2019 становив 375 471 грн., грошові активи відсутні.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні викладеним в ньому, а тому на даному етапі досудового розслідування вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням такому застави в розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Захисник відносно задоволення клопотання заперечила і пояснила, що оголошену підозру вважає необґрунтованою, на її думку відсутні ризики визначені в ст. 177 КПК України для застосування найбільш суворого запобіжного заходу, а тому просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби або у вигляді застави в мінімальному розмірі.

Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого йому злочину заперечив та просив застосувати до нього запобіжний непов`язаний з триманням під вартою.

Заслухавши пояснення учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.
З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 17 серпня 2020 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України (кримінальне провадження № 0000934).
За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України (сукупність наявних на даний час доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) свідчать, зокрема: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10 вересня 2020 року, протокол огляду (добровільної видачі грошових коштів) від 10 вересня 2020 року.
Ризиками, які дають підстави слідчому судді застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слід вважати той факт, що підозрюваний, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання, яке загрожує йому в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, свідчить про високий ступінь ризику переховування від суду та слідства. Крім того, знаходячись на волі може незаконно впливати на свідків, понятих, які брали участь в першочергових слідчих діях.

Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартоюдо підозрюваного не суперечить приписам п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Наведені дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обставини, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, слідчим суддею на даному етапі не встановлено.

При цьому доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовують вищенаведених висновків.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановленим в судовому засіданні, в порядку ст. 177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, але на строк, що не перевищує 60 (шістдесяти) днів з часу фактичного затримання, тобто з 10 вересня 2020 року до 8 листопада 2020 року включно.
Крім того, частиною 3 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кодексом.

При виконанні судом вимог ч. 4 ст. 183 КПК України щодо визначення розміру застави, враховуючи передбачені ч. 4 ст. 182 КПК України обставини, зокрема майновий стан підозрюваного і членів його сім`ї, стан його здоров`я та обставини вчинення кримінального правопорушення, беручи до уваги, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і така не може бути завідомо непомірною для нього, є необхідним визначити останньому, заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 126 120 гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок на підозрюваного слід покласти обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема: прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000934 від 17 серпня 2020 року; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з часу фактичного затримання 10 вересня 2020 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 60 (шістдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 126 120 (сто двадцять шість тисяч сто двадцять) гривень.

У випадку внесення застави на відповідний рахунок покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1.прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2.не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4.утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000934 від 17 серпня 2020 року;

5.здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів), тобто до 8 листопада 2020 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням даної ухвали покласти на слідчого Другого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1