н/п 1-кс/953/9628/20
УХВАЛА
"14" грудня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 28.11.2020 о 03.09 год. до ЧЧ Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення 102 про пожежу, що сталася на території ТЦ «Барабашова» в м. Харкові по вул.. Проспектній, внаслідок якої пошкоджено 20 магазинів загальною площею біля 300 м2. Водночас, 28.11.2020 надійшла заява представника Приватного Акціонерного Товариства «Концерна Авек та Ко» ОСОБА_4 про вчинення невстановленими особами 28.11.2020 біля 02.20 год. підпалу торгівельних об`єктів за вказаною адресою, у зв`язку з чим ПрАТ «Концерн Авек та Ко» спричинено майнову шкоду в особливо великих розмірах на суму більше 3000000 гривень.
28.11.2020 в ході ОМП за адресою м. Харків, вул. Проспектна, 26, було виявлено та вилучено: пожежне сміття та сервер з відеозаписами.
Як зазначено прокурором, вказане майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані під час досудового розслідування та свідчити про протиправну діяльність невстановлених на даний час осіб, що відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.
Власником серверу з відеозаписами, що був вилучений в ході огляду ОМП з торгівельного павільйону НОМЕР_1 згідно рапорту о/у ОСОБА_6 від 28.11.2020 року є орендар вказаного магазину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , однак отримати документи на вказаний сервер не надалося можливим, оскільки останні були знищені пожежею при вище вказаних обставинах.
Прокурором зазначено, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, враховуючи, що вилучені в ході огляду місця події речі можуть містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження та мають значення для кримінального провадження, сторона обвинувачення просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, але надала суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_7 , власник майна, у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його належного повідомлення про час та місце розгляду даного клопотання, про що слідчим ОСОБА_8 , старшого слідчого слідчої групи у даному кримінальному провадженні, суду надано рапорт. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Судом встановлено, що 28.11.2020 о 03.09 год. до ЧЧ Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення 102 про пожежу, що сталася на території ТЦ «Барабашова» в м. Харкові по вул.. Проспектній, внаслідок якої пошкоджено 20 магазинів загальною площею біля 300 м2. Водночас, 28.11.2020 надійшла заява представника Приватного Акціонерного Товариства «Концерна Авек та Ко» ОСОБА_4 про вчинення невстановленими особами 28.11.2020 біля 02.20 год. підпалу торгівельних об`єктів за вказаною адресою, у зв`язку з чим ПрАТ «Концерн Авек та Ко» спричинено майнову шкоду в особливо великих розмірах на суму більше 3000000 гривень.
30.11.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_9 про накладення арешту на майно, що було вилучено 28.11.2020 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Проспектна, 26, а саме: пожежне сміття та сервер з відеозаписами.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.12.2020 р. вказане клопотання повернуто прокурору Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали.
Копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.12.2020 р. було отримано прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 09.12.2020 р.
Після чого, 11.12.2020 р. до Київського районного суду м. Харкова вдруге надійшло клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт зазначеного в клопотанні вилученого 28.11.2020 р. під час проведеного огляду місця події майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведення огляду місця події за вказаною адресою, в ході якого слідчим було виявлене та вилучене майно, прокурор звернувся з клопотанням про накладення арешту на вилучене під час його проведення майно протягом наступного робочого дня після вилучення майна, після чого в межах встановленого слідчим суддею строку після усунення недоліків вдруге звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, тобто строки звернення з клопотанням про арешт майна стороною обвинувачення у вказаному кримінальному провадженні порушено не було.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 194 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 28.11.2020 р. в період часу з 04.15 до 13.10 год. огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та який може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, вилучене 28.11.2020 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: сервер з відеозаписами, власником якого є орендар торгівельного павільйону НОМЕР_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , - шляхом заборони розпорядженням ним і його відчуження у будь-який спосіб, та пожежне сміття.
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Київського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1