У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2020 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5
обвинуваченого ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення судово-психіатричної експертизи,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження №0000297 відносно ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні злочину, що передбачений ст. 348 КК України.
У судовому засіданні захисник заявила клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи з тих підстав, що відповідно до висновку лікаря Смілянської міської лікарні щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, обвинувачений ОСОБА_6 через шість годин після вчинення дій, які йому інкримінуються перебував у стані алкогольного сп`яніння тяжкого ступеню. З протоколів допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вбачається, що ОСОБА_6 перебував у стані алкогольного спяніння та вів себе неадекватно, агресивно. Потерпілий ОСОБА_10 у судовому засіданні підтвердив, що обвинувачений знаходився у неадекватному стані. Така поведінка обвинуваченого викликає сумніви у його осудності.
Обвинувачений підтримав клопотання захисника.
Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, оскільки вчинення особою злочину у стані алкогольного сп`яніння є обтяжуючою покарання обставиною і не є підставою для сумнівів в осудності особи.
Частинами першою-другою та шостою ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченим цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, суд не може сприяти ані стороні захисту, ані стороні обвинувачення у зібранні нових доказів під час судового розгляду провадження для обґрунтування або спростування обвинувачення.
Згідно ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи серед іншого щодо: визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові документи, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для призначення судово-психіатричної експертизи з наступних підстав. У матеріалах кримінального провадження дійсно міститься висновок лікаря Смілянської міської лікарні від 11.02.2018 року щодо перебування ОСОБА_6 у стані алкогольного спяніння тяжкого ступеню. Натомість у матеріалах кримінального провадження наявна довідка з КЗ «Черкаська обласна психіатрична лікарня» ЧОР від 23.02.2018 року, згідно якої ОСОБА_6 на лікуванні за період з 1983 року по теперішній час у даному закладі не перебував.
Згідно записів лікаря-психіатра та лікаря-нарколога Смілянської міської поліклініки від 19.03.2018 року та від 20.03.2018 року, ОСОБА_6 на обліку не перебуває.
Обвинувачений підтверджує, що на час скоєння злочину перебував у стані алкогольного сп`яніння, однак вказує на те, що немає психічних захворювань, та не перебував і не перебуває під наглядом лікаря-психіатра.
Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що обвинувачений на час скоєння злочину перебував в стані алкогольного сп`яніння, але психічнохворим не виглядав.
Отже, враховуючи покази обвинуваченого та матеріали кримінального провадження, колегія суддів не має сумнівів щодо психічного здоров`я обвинуваченого, у зв`язку з чим клопотання захисника є безпідставним.
Посилання захисника на протоколи допиту свідків щодо психічного стану обвинуваченого під час вчинення ним злочину є недопустимими, оскільки порушують принцип безпосередності дослідження доказів. Алкогольне сп`яніння викликає зміни в психологічних, фізіологічних і поведінкових функціях людини, однак не свідчить про перебування особи у стані неосудності.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 242,332 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника про призначення судово-психіатричної експертизи.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, що визначене ч.1 ст.392 КПК України.
Повний текст ухвали складено та проголошено 29.07.2020 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2