У Х В А Л А

27 листопада 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання слідчого Слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0001503 від 29.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ Бориспільського ВП ГУНП України в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді із клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_4 та покласти на нього такі обов`язки: заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22.00 год. до 07.00 год. наступної доби, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також не відлучатися із м. Ніжин без дозволу слідчого, прокурора, суду та утриматися від спілкування із іншими підозрюваними, потерпілим, свідками.

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що Слідчим відділом Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001503 від 29.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини. У невстановлений точно слідством час в липні 2020 року ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , за попередньою змовою між собою, вступили у злочинну змову для здійснення нападу з метою заволодіння чужим майном грошовими коштами та іншим майном належного ОСОБА_8 , які останні зберігав у своєму житлі за адресою: АДРЕСА_2 . Для реалізації свого злочинного наміру спрямованого на вчинення розбою, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , в невстановлений точно досудовим слідством час в липні 2020 року, з метою полегшення вчинення злочину придбали автомобіль марки «Reno SCENIC» номерний знак НОМЕР_1 . Близько 08 год. 30 хв. 29.07.2020, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , приїхали на автомобілі марки «Reno SCENIC» номерний знак НОМЕР_1 , до будинку АДРЕСА_2 . Одразу після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , діючи узгоджено за попередньо розробленим планом, з метою заволодіння чужим майном, увійшли до будинку ОСОБА_8 , де здійснили напад на останнього, застосовуючи до потепілого насильство, небезпечне для життя чи здоров`я особи, здавлюючи руками з силою шию ОСОБА_8 та вимагаючи віддати їм грошові цінності та інше цінне майно. Одразу після здійснення нападу ОСОБА_7 та ОСОБА_4 зв`язали руки ОСОБА_8 канцелярським липким скотчем. Подолавши таким чином спроби ОСОБА_8 чинити опір нападу, продовжуючи реалізувати свій злочинний спільний намір, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 обшукали житло потерпілого та заволоділи належними йому: 12500 грн.; 100 доларів США; посвідчення водія ОСОБА_8 серії НОМЕР_2 ; картку киянина Ощадбанк № НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_8 . Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , на автомобілі марки «Reno SCENIC» номерний знак НОМЕР_1 , втекли з місця вчинення злочину з викраденим майном.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

В обґрунтування необхідності продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначила про те, що продовжують існувати ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема про ризики переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, а також вчинення іншого кримінального правопорушення. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вказав на підтвердження долученими до клопотання матеріалами обґрунтованості підозри та наявність ризиків кримінального провадження. Підозрюваний та його захисник не заперечували проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 29.09.2020 р. ОСОБА_4 повідо млено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. В подальшому, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.09.2020р. щодо підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжних захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 діб до 30.11.2020 року.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 3 ст. 187 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов суду належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.
Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол усної заяви ОСОБА_9 про вчинений злочин; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення осіб для впізнання потерпілому, серед яких потерпілий впізнав нападника, а саме ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення осіб для впізнання потерпілому, серед яких потерпілий впізнав нападника, а саме ОСОБА_4 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протокол допиту свідка ОСОБА_11 ; протокол допиту свідка ОСОБА_12 ; слідчий експеримент за участі потерпілого ОСОБА_9 ; повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 29.09.2020 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 187 КК України. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України. Санкція ч. 3 ст. 187 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна. На думку слідчого судді, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України з моменту застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не зменшився і не відпав та полягає у вірогідності переховування від суду з метою уникнення покарання у разі визнання його винним у вчиненні особливо тяжкого злочину. Водночас, наявність інших ризиків прокурором не доведено. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність продовження строку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою АДРЕСА_1 у період з 22.00 год. до 07.00 год. наступної доби, а також зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також не відлучатися із м. Ніжин без дозволу слідчого, прокурора, суду та утриматися від спілкування із іншими підозрюваними, потерпілим, свідками.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 193, 181 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Продовжити строк застосування до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді домашнього арешту до 29.12.2020 року включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період з 22.00 год. до 07.00 год. наступної доби.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, а також не відлучатися із м. Ніжин без дозволу слідчого, прокурора, суду та утриматися від спілкування із іншими підозрюваними, потерпілим, свідками.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного і повідомити про це слідчому.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді оголошено 30.11.2020 об 08.30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1