Справа № 303/5648/20
Провадження № 1-кс/303/1519/20
У Х В А Л А
27 жовтня 2020 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання володільця арештованого майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна, подане в порядку ст. 174 КПК України,
в с т а н о в и в:
У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи, до матеріалів клопотання подав заяву в якій просить розглядати клопотання про скасування арешту у його відсутності, та просив, задоволити клопотання: скасувати арешт з належного йому майна та повернути його йому, а також просить скасувати арешт з накладної.
Старший дізнавач СД Мукачівського РВП ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи, але не повідомив суд про причини неявки.
Вивчивши клопотання, матеріали додані до нього, прихожу до наступного висновку:
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст. 174 КПК України.
Абзацом другим частини 1 ст.174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК України «речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді великих партій товарів, або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику». У випадках, передбачених цією частиною, речові докази фіксуються за допомогою фотографування або відеозапису та докладно описуються. У разі необхідності може бути збережений зразок речового доказу, достатній для його експертного дослідження або інших цілей кримінального провадження.
30 червня 2020 року Великою Палатою Верховного Суду у справі №727/2878/19 відступила від власного правового висновку щодо юрисдикції спору про звільнення майна з-під арешту, накладеного в кримінальному провадженні, визначивши, що питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та не скасованого після закриття слідчим, дізнавачем кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.
На підставі наведеного, керуючись: ст.174 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання володільця арештованого майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна задоволити частково.
- з вантажного автомобіля марки «Зил» моделі 431412, кузов НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_1 ;
- з колотих дров породи "Бук" загальним об`ємом 5 кубічних метрів;
- з свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , виданого на ім`я гр. ОСОБА_6 , мешканки АДРЕСА_1 .
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається володільцю майна та особі, за клопотанням якої було арештовано майно.
На ухвалу може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її проголошення.
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду ОСОБА_1