Провадження № 1-кс/638/5215/19
26 грудня 2019 року м. Харків
Дзержинський районний суду м. Харкова в складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
До суду звернувся слідчий Шевченківського ВП ГУНП України в Харківській області з клопотанням в якому просить, накласти арешт на виявлені та вилучені 09.12.2019р. у період часу з 14.10 год. по 14.30 год. під час огляду місця події на ділянці місцевості за адресою: м. Харків, пр.-т Перемоги, б. 46, слідчим СВ Шевченківським ВП ГУНП України в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 предмети, а саме:
- автомобіль марки «Volkswagen» модель «Passat», д.р.н. НОМЕР_1 , у кузові червоного кольору, номер шасі НОМЕР_2 ;
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , виданий на ім`я ОСОБА_7 , на автомобіль марки «Volkswagen» модель «Passat», д.р.н. НОМЕР_1 , у кузові червоного кольору, номер шасі НОМЕР_2 ;
- ключ від замку запалювання на автомобіль марки «Volkswagen» модель «Passat», д.р.н. НОМЕР_1 , в обґрунтування якого зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що 09.12.2019р. в денний час біля будинку 46 по проспекту Перемоги в м. Харкові співробітниками патрульної поліції за порушення ПДР було зупинено авто марки «Volkswagen» модель «Passat», д.р.н. НОМЕР_1 , керував авто ОСОБА_6 , перевіряючи реєстраційні документи на авто, було виявлено ознаки підробки. Авто, техпаспорт та ключі було вилучено та є всі підстави вважати, що вилучені речі є предметами злочину.
В судовому засіданні прокурор, клопотання підтримала та просила його задовольнити, на запитання суду з яких причин вилучено майно у ОСОБА_6 , прокурор повідомила, що у суду є клопотання і головуючий по справі може сам ознайомитись з причинами вилучення, потім головуючим було поставлено кілька питань, які стосуються суті клопотання, але відповідь прокурора знову була про те, що у головуючого є клопотання і головуючий ознайомився з ним, а прокурор просто підтримує клопотання.
Власник майна в судове засідання не з`явився.
Згідно частини 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Частиною три статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.
У відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Враховуючи мотиви клопотання, його необґрунтованість та не бажанням доводити мотиви і підстави арешту прокурором, оцінивши відсутність потреб досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, не може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим не надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1