ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 639/8784/19 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/61/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2020 року м. Харків
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляціями прокурора та захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 грудня 2019 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 .
Застосувано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 14.02.2020р. включно.
Строк затримання ОСОБА_8 обчислювати з 17 грудня 2019 року 14:30 год.
Строк дії ухвали до 14 лютого 2020 року включно.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України одночасно визначено ОСОБА_8 розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України.
Заставу визначено у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює сумі 57 630 грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на відповідний депозитний рахунок суду.
Як зазначено в ухвалі слідчим суддею до слідчий СВ Новобаварського відділу поліції ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 ..
Відносно клопотання про обрання запобіжного заходу та на його обґрунтування слідчим зазначено, що вчиненні даного кримінального правопорушення-злочину передбаченого ч.1 ст.307 КК України обґрунтовано підозрюється ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, українець, громадянин України, не одружений, з середньою освітою, не працюючий, раніше не судимий, дітей на утриманні не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчим вказано, що досудовим слідством встановлено, що 17.12.2019 близько 14-20 годин, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на збут психотропної речовини, обіг якої заборонено - «амфетамін», переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок злочинної діяльності, знаходячись біля торгівельного центру «Класс», який розташований за адресою: м. Харків, вул. Дудинська, 1-А, в ході проведення негласної слідчої дії - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, незаконно збув ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому доручено проведення оперативної закупки, полімерний пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору «амфетамін», який знаходився у пачці з-під цигарок БМ, отримавши від останнього грошову винагороду в сумі 350 (триста п`ятдесят) гривень.
В той же день у період часу з 14 годин 23 хвилин по 14 годин 39 хвилин ОСОБА_10 , знаходячись біля будинку за адресою: м. Харків, вул. Дудинська, 1-А добровільно видав працівникам поліції пачку з-під цигарок в якій знаходився полімерний пакет, з порошкоподібною речовиною білого кольору, масою 0,4277 г., яка містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено «амфетамін». Маса амфетаміну, в складі наданої на дослідження речовини складає 0,1143 г., що підтверджено висновком №3/3502се-19 від 18.12.2019 за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів».
Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч.1 ст.307 КК України, тобто, незаконний збут психотропної речовини.
17.12.2019 року о 14 годині 30 хвилини за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст.307 КК України, в порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_8 , про що з 14 годин 32 хвилин до 15 годин 37 хвилин складено відповідний протокол.
17.12.2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. 19.12.2019 року ОСОБА_8 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
У клопотанні вказано, що вина ОСОБА_8 підтверджується доказами, зібраними під час досудового розслідування та наведено їх перелік.
Крім того, слідчим зазначено, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вказано, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_8 спрямоване на забезпечення посилення контролю за місцем перебування останнього, виконання ним процесуальних обов`язків, попередження та своєчасне припинення вчинення останнім незаконного впливу на свідків, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином та запобігання вчинення інших кримінальних правопорушень (а.с.2-7).

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зазначив, що вважав встановленим існування ризиків, передбачених п.1,п.3,п.4,п.5 ч.1 ст. 177 КПК України та вказав, що з огляду на те, що злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_8 , не пов`язаний з насиллям, та відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, визначено підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 57 630 грн.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді захисник підозрюваного ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 13.12.2019 року про обрання ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді є незаконною та такою що підлягає скасуванню внаслідок порушення вимог КПК України.

Сторони судового процесу належним чином повідомлені про час та місце апеляційного розгляду до суду не прибули, а тому в силу вимог ст.405 КПК України не є перепоною для апеляційного розгляду.
Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку щодо доведеності обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.3, п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, слідчий суддя встановив, що надані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні докази доводять обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про:

1.наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України;

2.наявність реальних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.1, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

3.недостатність застосування до ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання її під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка в цілому відповідає вимогам ст.196 КПК України.

З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.1, п.3, ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою погоджується і апеляційний суд.

Між тим, судова колегія вважає не доведеним наявність ризику передбаченого п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, проте дана обставина не є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Наведене вище, узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ: у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року Суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 г- Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Доводи на які послався слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою.

Виклавши мотиви свого рішення в ухвалі, слідчий суддя врахував положення ст.ст. 176-178, 182,183,193,194,196,197 КПК України і дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування у відношенні підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в межах строку досудового розслідування.

Слідчим суддею виконано вимоги ч.1 ст.194 та ст.ст.182,183 КПК України, а також враховано та оцінено сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України; тяжкості покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється особа; даних про особу підозрюваного, наведених вище (вік та стан здоров`я; відсутність міцних соціальних зв`язків; відсутність постійного місця роботи, навчання та проживання; репутацію; майновий стан); ризик повторення протиправної поведінки, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, адже жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам (а.с.79).
В зазначеним вище погоджується і колегія суддів.

Керуючись положеннями КПК України, при постановленні ухвали про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя обґрунтовано визначив розмір застави у даному кримінальному провадженні, як альтернативний запобіжний захід.

Більш того, ч.3 ст.183 КПК України чітко регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом.

При призначенні слідчим суддею застави у розмірі 57 630 грн., вірно вказано, що злочин, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_8 , не пов`язаний з насиллям, а тому відповідно до п. 1. ч. 4 ст. 183 КПК України підозрюваному визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ст.198 КПК України чітко регламентує, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиційного значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального провадження.

Доводи апелянта щодо того, що слідчим суддею не в повному обсязі досліджено підстави для обрання запобіжного засобу у вигляді тримання під вартою є неспроможними.

Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання належності, допустимості та достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу у судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.
За таких обставин, ухвала слідчого судді винесена обґрунтовано, належним чином мотивована, а тому підстав для її скасування з приводів зазначених в апеляції колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 19 грудня 2019 року щодо застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в межах строку досудового розслідування - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст. 424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді