Справа № 522/2555/20
Провадження по справі № 1-кп/522/999/20
УХВАЛА
про призначення судового розгляду та обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

17 лютого 2020 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Одеси обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 0000819 від 07 квітня 2019 року, відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зугдіді р. Грузія, громадянина р. Грузія, грузина, з вищою освітою, одруженого, не працевлаштованого, зареєстроваого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 27.06.2014 року Приморським р/с м. Одеси за ч. З ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 122, ч. 4 ст. 296, ст. 70 КК України до 3 років п/в, звільнився 27.06.2014, згідно ст. 1 п. «в» ЗУ «Про амністію»; 28.08.2015 Малиновським р/с м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 3 місяців арешту;
- 14.12.2018 року Київським р/с м. Одеси за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року п/в. На теперішній час, притягується до кримінальної відповідальності Приморським р/с м. Одеси за скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186 КК України та Овідіопольським районним судом Одеської області за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,
за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3

перекладач ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:

14 лютого 2020 року в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000819 від 07 квітня 2019 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст.185 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 314 КПК України, після отримання обвинувального акту не пізніше п`яти днів з дня його надходження, суддя призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Згідно ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні просив суд призначити обвинувальний акт до судового розгляду та заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , оскільки є ризики, передбачені у п.п. 1,3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 покладається те, обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Окрім цього, прокурор просив суд при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосувати заставу як альтернативний запобіжний захід у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому, оскільки ризики, вказані в клопотанні прокурора, не доведені. З приводу призначення обвинувального акту до судового розгляду не заперечували.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, суд приходить до висновку, що існують достатні підстави для призначення обвинувального акту до судового розгляду та застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Обвинувальний акт підсудний Приморському районному суду м. Одеси.

Підстав для повернення обвинувального акту прокурору для продовження досудового розслідування у порядку, передбаченому ст.ст. 468-475 КПК України, закриття кримінального провадження у порядку, передбаченому ст. 284 КПК України, немає. Обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування відповідає вимогам КПК України.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.

Відповідно до ст.17 Закону України № 3477-IV від 23.02.2006 року «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини, а також українські суди мають застосовувати при розгляді справ практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає, що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 , так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, станом на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних злочинів, не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, та у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженн, вчинити інші злочини.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Згідно положень ч.5 ст.182 КПК України, слідчий суддя, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2020 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2102 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, є громадянином іншої держави, не має місця реєстрації на території України, офіційно не працевлаштований та не навчається, раніше неодноразово судимий, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, а також враховуючи що ОСОБА_3 притягується до кримінальної відповідальності за вчинення умисних тяжких корисливих злочинів, у кримінальних провадженнях відносно якого було неодноразово застосовані запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірах, 35 240 гривень, 64 000 гривень, 348 400 гривень, які були внесені на відповідний рахунок вказаним підозрюваним та після спливу часу порушені покладені на нього обов`язки, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, що свідчить про небажання вказаної особи ставати на шлях виправлення, а тому вважаю за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі, який перевищує 80 прожиткових мінімумів, а саме у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду обвинувального акту обставини, суд приходить до висновку про необхідність призначення обвинувального акту до судового розгляду, а також про необхідність задоволення клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 183, 314-316, 291, 376 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням злочинів, передбачених ч.2 ст. 185, ч.3 ст. 185 КК України, призначити до судового розгляду на 26.02.2020 року о 14 год. 00 хв. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Приморського районного суду м. Одеси у залі судових засідань № 131, за участю прокурора, потерпілого, захисника та обвинуваченого.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 16.04.2020 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 315 300 (триста п`ятнадцять тисяч триста) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кп/522/999/20.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинувачену обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду в розумні строки;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу становить 60 діб і обчислюється з моменту винесення ухвали суду, тобто 17.02.2020 року.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

17.02.2020