УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року

м. Київ
справа № 316/323/18
провадження № 51-4017впс19
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої палати
Касаційного кримінального суду:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув в судовому засіданні подання голови Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 316/323/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 ,на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 05 лютого 2020 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Суть питання
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що при проведенні автоматизованого розподілу справи від 17 лютого 2020 року не вдалося сформувати колегію суддів для розгляду даного провадження, оскільки п`ять із семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ були виключені з автоматизованого розподілу, у зв`язку із тим, що вони вже брали участь у цьому ж провадженні під час досудового розслідування.
Учасники судового провадження у порядку, передбаченому КПК України, повідомлені про час і місце розгляду подання. Клопотань про відкладення зазначеного розгляду до Верховного Суду не надходило.
Встановлені обставини та мотиви Суду
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як видно з матеріалів провадження 17 лютого 2020 року до Запорізького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 05 лютого 2020 року, якою останньому продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 04 квітня 2020 року включно.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 лютого 2020 року у даному провадженні здійснити автоматизований розподіл справи виявилось неможливим через відсутність достатньої кількості суддів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має право брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.
Згідно з даними Додатку до Протоколу зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року № 5, долученого до подання, до складу (як основного так і резервного) судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду з 30 вересня 2019 року входять сім суддів ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ).
Відповідно до подання голови Запорізького апеляційного суду, з семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ цього суду, п`ять суддів ( ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ) виключені з авторозподілу, на підставі ч. 1 ст. 76 КПК України, оскільки брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування при розгляді апеляційних скарг сторін захисту і обвинувачення на ухвали слідчих суддів про застосування запобіжних заходів, що підтверджується наявними в матеріалах провадження копіями ухвал Апеляційного суду Запорізької області від 28 листопада та 06 грудня 2017 року.
Таким чином, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду залишилося двоє суддів, які можуть брати участь у розгляді матеріалів вищевказаного провадження, що унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, згідно якої провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Крім того, згідно з пунктом 2.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу Запорізького апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року, у разі неможливості автоматизованої системи документообігу суду визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного так і резервного складу), які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), судова справа (провадження) за поданням голови суду або виконуючого обов`язки голови суду надсилається до Верховного Суду для вирішення питання про передачу справи на розгляд іншого апеляційного суду (визначення підсудності) в порядку ст. 34 КПК України.
З огляду на зазначене та у зв`язку з неможливістю утворення складу колегії суддів, Верховний Суд дійшов висновку, що подання голови Запорізького апеляційного суду підлягає задоволенню, а матеріали кримінального провадження № 316/323/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від 05 лютого 2020 року направленню на розгляд до Дніпровського апеляційного суду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 32, 34 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Подання голови Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали провадження № 316/323/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , на ухвалу Василівського районного суду Запорізької області від05 лютого 2020 року направити до Дніпровського апеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3