Справа №: 398/3329/16-к
провадження №: 1-кп/398/161/20
УХВАЛА

"30" березня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Олександрії обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002248 по обвинуваченню

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Єнакієво, Донецької області, громадянина України, не одруженого, не працюючого , маючого на утриманні сина 2004 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України.

Згідно реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002248 під час досудового розслідування ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

У зв`язку з неявкою обвинуваченого в судові засідання, які призначались для розгляду кримінального провадження, ухвалою суду від 16 березня 2020 року було надано дозвіл на його затримання з метою приводу до суду для вирішення питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

30 березня 2020 року об 11 год. 30 хв. ОСОБА_5 затриманий згідно протоколу затримання.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, яке вона обґрунтувала необхідністю запобігання подальшим спробам обвинуваченого переховуватись від суду та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що він жодного разу не отримував судову повітку про виклик до суду, про те, що його розшукує поліція не знав, оскільки щодня з 09.00 годони до 18.00 години знаходився на роботі, зобов`язався в подальшому прибувати до суду за першою вимогою.

Захисник заперечували проти обрання вказаного запобіжного заходу, просила застосувати до її підзахисного запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем його фактичного проживання.

ОСОБА_5 клопотання свого захисника підтримав та просив його задовольнити.

Після надання пояснень ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо підстав неявки до суду, прокурор вказала, що не заперечує проти застосування відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов висновку про необхідність частково задовольнити клопотання виходячи з наступного.

Згідно Рішення Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 року запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до вимог п. 3, п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, а також до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні прокурора про обрання запобіжного заходу.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справах «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується суд при вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на те, що всі судові повістки, які надсилалися обвинуваченому були повернуті до суду без належного вручення, що свідчить про недоведеність прокурором ухилення ОСОБА_5 від явки до суду, з урахуванням особи обвинуваченого, який раніше не судимий, працює неофіційно, має зареєстроване та постійне місце проживання , обвинувачується у скоєнні злочинів, які не відносяться законом до категорії тяжких, суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_5 слід обрати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Однак, за наявності обставин, передбачених п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, суд вважає, що обвинуваченому ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, з покладанням на нього окремих обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що на переконання суду є достатнім для уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання ним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 176-178, 194, 181, 315, 372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора - задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби строком на 60 днів з 30 березня 2020 року по 28 травня 2020 року з покладанням на обвинуваченого таких обов`язків:

- прибувати до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області за першою вимогою;

- з 22:00 год. по 06:00 год. щоденно не залишати місце свого постійного проживання квартиру АДРЕСА_3 ;

- повідомляти суд про зміну місця проживання та/або місця роботи (навчання).

Роз`яснити обвинуваченому, що працівники поліції мають право з`являтись у його житло з метою контролю за його поведінкою і отримання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього судом зобов`язань.

Виконання ухвали доручити Олександрійському ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити до Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Підготовче судове засідання відкласти на 13 год. 00 хв. 09 квітня 2020 року для виклику потерпілого.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду Кіровоградської області протягом 7 днів.

Суддя ОСОБА_1