печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

12 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/59347/19-к за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 р. справа № 757/30685/19-к у кримінальному провадженні № 000142 від 17.03.2017 р.,
У С Т А Н О В И В :
У провадженні слідчого судді ОСОБА_4 перебуває клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 р. у кримінальному провадженні № 000142 від 17.03.2017 р. (судове провадження № 757/59347/19-к).
Керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» ОСОБА_3 подано заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду означено судового провадженні у зв`язку із тим, що слідчий суддя вирішувала питання про накладення арешту.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився.
Слідчий суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя, зважаючи такі положення закону, та, враховуючи принцип диспозитивності, визнала можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність осіб, які не з`явилися, на підставі наданих доказів, та, вивчивши матеріали провадження, дійшов до наступного.
Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений статтями 75, 76 КПК України.
Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
Положеннями статті 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме: частиною п`ятою вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.
Приймаючи до уваги все вказане вище, судовим розглядом не встановлено і керівником товариства не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 і унеможливлювали б постановлення нею об`єктивного судового рішення у справі.
Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Європейського суду з прав людини «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала від 01.03.2012 р.).
Відтак, під час розгляду заяви керівника товариства ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/59347/19-к за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 р. у кримінальному провадженні № 000142 від 17.03.2017 р., встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України для відводу слідчого судді відсутні, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.
Керуючись статтями 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
В задоволенні заяви керівника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду судового провадження № 757/59347/19-к за клопотанням адвоката ОСОБА_5 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Фіш Рітейл» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.06.2019 р. у кримінальному провадженні № 000142 від 17.03.2017 р., відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1