Провадження №: 1-кс/755/2125/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"06" травня 2020 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі слідчої ОСОБА_3 , представника третьої особи ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження 0007564 від 11 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідча Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 звернулась до слідчої судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, яке вилучено під час проведення обшуку від 28 квітня 2020 року, що проведено за адресою: м. Київ, вул. Березняківська 29б.
Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що на підставі рішення Київської міської ради №732/6119 від 14 липня 2011 року гаражно-будівельному кооперативу «Лівобережний» передано у приватну власність земельні ділянки.
Згідно Державних актів серії НОМЕР_1 , зареєстрованого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради від 13 лютого 2012 року за №09-8-00170, ЯЖ №039492, зареєстрованого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради від 13 лютого 2012 року за №09-8-00171, ЯЖ №039493, зареєстрованого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради від 13.02.2012 року за №09-8-00182 за гаражно-будівельним кооперативом «Лівобережний ( АДРЕСА_1 ) зареєстровано право власності на 3 земельні ділянки з призначенням «будівництво гаражів».
Крім того, проведено містобудівний розрахунок будівництва, експлуатації, обслуговування гаражів по АДРЕСА_1 за замовленням ГБК «Лівобережний». У подальшому в Головному управлінні містобудування та архітектури виконавчого комітету Київської міської ради отримано містобудівні умови та обмеження забудови вказаних земельних ділянок.
30 листопада 2012 року за № КВ0 в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 .
05 квітня 2013 року за № КВ45 в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєстровано Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 (І та II черги).
07 травня 2014 року за № КВ80 в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві зареєстровано Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 (III черга).
19 листопада 2015 року рішенням Головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві №38 скасовано реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 за №КВ0; Декларації про готовність об`єкта до експлуатації - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою АДРЕСА_1 (І та II черги) за № КВ 45; Декларації про готовність об`єкта до експлуатації - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 (III черга) за № КВ 80.
12 вересня 2016 року в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві за № КВ51 зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт - «Будівництво, експлуатація, обслуговування гаражів» за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно довідки №67 від 13 червня 2013 року за підписом голови правління ГБК «Лівобережний» ОСОБА_6 , виданої ОСОБА_7 , останній дійсно є членом Гаражно-будівельного кооперативу «Лівобережний» і за ним зареєстрований капітальний двоповерховий гаражний бокс № НОМЕР_2 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки № 66 від 29 вересня 2015 року за підписом голови правління ГБК «Лівобережний» ОСОБА_6 , виданої ОСОБА_8 , члену ГБК «Лівобережний», останній є власником гаражу № НОМЕР_3 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Виходячи зі списку членів ГБК «Лівобережний» станом на 31 березня 2015 року, затвердженого загальними зборами кооперативу, ОСОБА_9 належить 1/3 частка від гаражів 65-66-67; ОСОБА_7 належить 1/3 частка від гаражів 65- 66-67; ОСОБА_8 належить 1/3 частка від гаражів 65-66-67.
Так, 26 вересня 2017 року ОСОБА_7 звернувся до державного реєстратора з метою зареєструвати право власності на належний йому гараж № НОМЕР_2 у вказаному кооперативі. Однак, подавши всі необхідні документи, отримав рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень. Мотивацією відмови було те, що за адресою: АДРЕСА_2 право власності на об`єкт незавершеного будівництва (гараж) готовністю 93% зареєстрований за ОСОБА_10 на підставі договору купівлі-продажу від 27 листопада 2016 року. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, ОСОБА_10 вказаний гараж № НОМЕР_4 був відчужений ОСОБА_11 .
Відповідно до довідки №66-67 від 07 травня 2012 року за підписом голови правління ГБК «Лівобережний» ОСОБА_6 , виданої ОСОБА_11 , члену ГБК «Лівобережний», за останньою закріплений гараж № НОМЕР_4 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Також, у вказаній довідці зазначено, що гараж №66-67 будується господарчим способом згідно Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої в Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві № НОМЕР_5 від 30 листопада 2011 року (насправді довідка від 30 листопада 2012 року). Тобто, вказана у довідці дата неможлива у зв`язку із тим, випереджає дату видачі зазначеної декларації. Крім того, у списку членів ГБК «Лівобережний» станом на 31 березня 2015 року відсутня особа на ім`я ОСОБА_11 , яка 07 травня 2012 року за зазначеною довідкою являється членом кооперативу.
Таким чином, достатні підстави вважати, що вказана довідка є підробленою. Після цього вказана довідка була надана державному реєстратору як підстава виникнення права власності (згідно інформації а саме витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно), на підставі якої за ОСОБА_11 зареєстровано право власності за об`єктом незавершеного будівництва - гаражу № НОМЕР_4 ГБК «Лівобережний».
Крім того, з 2012 до 2015 року ОСОБА_7 здійснював будівництво гаражу № НОМЕР_6 ГБК «Лівобережний», третина якого належить йому згідно списку членів ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Також за усною домовленістю з ОСОБА_8 , ОСОБА_7 здійснював будівництво гаражу № НОМЕР_3 вказаного кооперативу, який, згідно зазначеної вище довідки №66 від 29 вересня 2015 року ГБК «Лівобережний», являється його власником, а він, згідно списку членів ГБК «Лівобережний» станом на 31 березень 2015 року, був власником 1/3 гаражу №66. В процесі будівництва ОСОБА_7 гаражів №№65,66,67 укладено договір підряду з Установою «28 Управління начальника робіт», якій в якості оплати будівельних робіт без урахування матеріалів загалом зараховано 1 857 163 грн, що підтверджується відповідними квитанціями, накладними та актом приймання-передачі виконаних робі від 12 березня 2015 року. На будівельні матеріали у зв`язку з будівництвом гаражів №№ 65,66,67 витрачено 177 523 грн 20 к., що підтверджується видатковими накладними. Загальна сума витрат на будівництво склала 2 034 686 грн 20 к.
У подальшому, на підставі ухвали слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 і під час нього вилучено документи, які зазначені у протоколі обшуку від 28 квітня 2020 року та дозвіл на вилучення яких наданий ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року.
Окрім цього, під час обшуку виявлено документи, які не зазначені в ухвалі слідчої судді Дніпровського районного суд ум. Києва: прибуткові касові ордери №433 від 31 травня 2019 року, №492 від 03 липня 2019 року, №501 від 10 липня 2019 року, №562 від 11 серпня 2019 року, №414 від 26 травня 2019 року; лист ГБК «Лівобережний» вих. №27 від 10 грудня 2012 року до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна; книга канцелярська з записами на 2 сторінках у не прошитому та не пронумерованому вигляді; довідка №86а від 27 січня 2016 року; лист б/н від __.04.2013 від ГБК «Лівобережний» до Київського міського бюро технічних інвентаризацій; оборотно-сальдові відомості по рахунках ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; чорнові записи в яких зазначені списки членів ГБК «Лівобережний» та списки членських внесків ГБК «Лівобережний».
Згідно постанови слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 29 квітня 2019 року, вище зазначені документи, які не вказані в ухвалі слідчої судді Дніпровського районного суд у м. Києва, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0007564 від 11 серпня 2018 року.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0007564 від 11 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування клопотання, слідча посилається на те, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Із викладених у клопотанні підстав просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Представник третьої особи ОСОБА_4 зазначив, що нежитлова будівля №1а не належить гаражно-будівельному кооперативу «Лівобережний», а є приватною власністю ОСОБА_12 . Також звернув увагу на ту обставину, що витяг з Єдиного реєстру кримінальних проваджень №0007564 підписаний не слідчою ОСОБА_13 , а слідчою ОСОБА_3 , більше того у клопотанні зазначено лише ч. 4 ст. 190 КК України, однак у витязі з ЄРДР зазначається як ч. 4 ст. 190 так і ч. 1 ст. 366 КК України. Дані обставини свідчать про те, що клопотання подане не в межах даного кримінального провадження. Крім того, під час обшуку вилучено значно більше речей, аніж вказано в ухвалі слідчої судді, про що вказано адвокатом у запереченнях до протоколу обшуку. Також в клопотанні не обґрунтовано, яке саме значення мають для кримінального провадження вилучені речі, оскільки чорнові записи не містять жодної інформації, що має значення для кримінального провадження. Також звернув увагу на ті обставини, що при розгляді клопотання порушено вимоги ч. 6 ст. 173 КПК України, оскільки клопотання не розглянуто у 72 години, тому тимчасово вилучене майно повинне бути повернутим володільцю. Із зазначених підстав просив відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Слідча суддя, ознайомившись з клопотанням, вислухавши доводи слідчого, представника третьої особи ОСОБА_4 , дослідивши матеріали, яким обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді.

Згідно ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до протоколу обшуку 28 квітня 2020 року в присутності двох понятих із застосуванням технічного засобу фіксації, проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року в будівлі охорони ГБК «Лівобережний», що розташована за адресою: м. Київ, вул. Березняківська, 29б, під час якого вилучено: накази ГБК «Лівобережний», прибуткові касові ордери; лист ГБК «Лівобережний» до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, списки власників ГБК «Лівобережний», протокол засідання правління ГБК «Лівобережний», оборотно-сальдові відомості, розміри членських внесків по гаражним боксам, довідки, копії паспортних даних, заяви, документи по інвентаризації ГБК «Лівобережний», повідомлення, журнали (книга) канцелярський не прошитий та не пронумерований.
Згідно із ч. 1 ст. 167 КПК тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Як вбачається з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Ухвалою слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 квітня 2020 року надано дозвіл на проведення обшуку, за адресою АДРЕСА_1 у: гаражі № НОМЕР_7 ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 », у будівлі охорони ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та адміністративних будівлях ГБК «Лівобережний», з метою виявлення та вилучення предметів та документів, які самостійно або в сукупності з іншими доказами можуть мати суттєве значення для встановлення об`єктивної істини та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а саме: протоколів рішень загальних зборів (зборів уповноважених) членів гаражно-будівельного кооперативу «Лівобережний» в період з 2010 року по сьогоднішній день, у тому числі протокол № 4 від 08 липня 2011 року та протоколи щодо набуття членства у ГБК «Лівобережний» ОСОБА_11 ; протоколів засідань правління гаражно-будівельного кооперативу «Лівобережний» в період з 2010 року по 22 квітня 2020 року, у тому числі протокол № 4 від 08 липня 2011 року та протоколи щодо набуття членства у ГБК «Лівобережний» ОСОБА_11 ; витягів до вказаних протоколів; списків членів ГБК «Лівобережний» в період з 2010 року по сьогоднішній день; довідок та інші документи, які підтверджують закріплення, користування, розпорядження та володіння на праві власності гаражів в ГБК «Лівобережний» на наступних осіб, які мають відношення до даного кримінального провадження: ОСОБА_4 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 , ОСОБА_11 , ОСОБА_6 ; довідок, які надавались в період з 2011 по 2018 роки, щодо закріплення та власників гаражів АДРЕСА_3 ; документації, пов`язаної з правом власності, внесеним пайових внесків, проведення іншої організаційної діяльності щодо гаражів № 65, № 66 № 67, № 66-67; протоколів рішення загальних зборів (зборів уповноважених) членів гаражно-будівельного кооперативу «Лівобережний», де ОСОБА_6 призначений на посаду голови правління кооперативу.
У зв`язку із зазначеним слідча суддя вважає, що вилучене 28 квітня 2020 року за адресою: АДРЕСА_1 , у будівлі охорони ГБК «Лівобережний» вищевказане майно не охоплено ухвалою від 22 квітня 2020 року, тому воно є тимчасово вилученим.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно частини другої цієї статті КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у наведених випадках, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно за сукупності даних розслідуваного злочину, відповідає вимогам ст. 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Відповідно до постанови слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києва від 29 квітня 2020 року, вищевказане майно вилучене під час обшуку в приміщенні охорони ГБК «Лівобережний», що за адресою: м. Київ вул. Березняківська 29б визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні слідчою суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідча суддя враховує правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження і приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб.
Щодо тверджень представника третьої особи ОСОБА_4 про проведення обшуку в нежитловій будівлі №1а приміщенні, яке належить на праві власності ОСОБА_12 , то вони спростовуються матеріалами долученими до клопотання, оскільки з протоколу обшуку від 28 квітня 2020 року вбачається, що вилучене майно, яке є предметом розгляду даного клопотання вилучене саме у будівлі охорони ГБК «Лівобережний», а не в нежитловій будівлі №1а.
Щодо тверджень представника третьої особи щодо подання клопотання про арешт майна поза межами досудового розслідування, оскільки витяг з ЄРДР підписаний не відповідним слідчим, а у клопотанні зазначена невірна дата витягу та відсутня вказівка на ч. 1 ст. 366 КК України, то слід зазначити таке.
Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Відповідно до п. 4 гл. 4 розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України 06 квітня 2016 року № 139, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року за № 680/28810, реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру у межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом.
Згідно до п. 5 гл. 4 розд. І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.
Слідча суддя враховує твердження представника третьої особи про те, що витяг сформований з ЄРДР, долучений до клопотання про арешт майна підписаний замість слідчої ОСОБА_13 , слідчою ОСОБА_3 , однак враховуючи, ту обставину, що обидві слідчі входять до складу групи слідчих у кримінальному провадженні №0007564, а тому вважати не належним даний витяг немає підстав.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 214 КПК України у Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.
Як вбачається з витягу ЄРДР, клопотання про арешт та матеріалів долучених до клопотання відомості до Єдиному реєстрі досудових розслідувань у кримінальному провадженні внесені 11 серпня 2018 року, а тому зазначення у додатках до клопотання те, що відомості до ЄРДР внесені 04 січня 2018 року є опискою та жодним чином не свідчить про неналежність цього витягу до даного клопотання.
Щодо тверджень про пропущення строків при постановленні ухвали щодо тимчасово вилученого майна, то слід зазначити таке.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України встановлено, що в разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Як вбачається з протоколу обшуку, вони проведенні 12 червня 2019 року у проміжок часу з 07 год 27 хв до 12 год 01 хв. З клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідча звернулася 14 червня 2019 року та в системі документообігу «Д-3» воно зареєстроване о 13 год 07 хв, а тому враховуючи процедуру необхідну для прийняття клопотання Дніпровським районним судом м. Києва при зверненні з ним безпосередньо в суд, слідча суддя вважає, що слідчою не порушено вимог ч. 5 ст. 171 КПК України при зверненні із зазначеним клопотанням.
Крім того, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчою суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 6 ст. 115 КПК України якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах.
Згідно ч. 7 ст. 115 КПК України при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.
Відповідно до ч. 6 ст. 173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Слід зазначити, що двохденний термін, передбачений для розгляду зазначеного клопотання припадав на вихідний день 02 квітня 2020 року, у зв`язку із чим судове засідання з врахуванням поточного навантаження на 04 та 05 травня 2020 року призначене на 06 травня 2020 року. При цьому 05 травня 2020 року представник третьої особи адвокат ОСОБА_4 реалізував своє право на ознайомлення з клопотанням та долученими до нього матеріалами.
Слідча суддя критично ставиться до тверджень адвоката ОСОБА_4 , а саме, як підстави для відмови у задоволенні клопотання, порушення вимог ч. 6 ст. 173 КПК України, оскільки ст. 173 КПК України не передбачає таких підстав для відмови у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 26, 40, 100, 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а:
клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене 28 квітня 2020 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме:
прибуткові касові ордери №433 від 31 травня 2019 року; прибуткові касові ордери №492 від 03 липня 2019 року, прибуткові касові ордери №501 від 10 липня 2019 року, прибуткові касові ордери №562 від 11 серпня 2019 року, прибуткові касові ордери №414 від 26 травня 2019 року;
лист ГБК «Лівобережний» вих. №27 від 10 грудня 2012 року до Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна;
книга канцелярська з записами на 2 сторінках у не прошитому та не пронумерованому вигляді;
довідка №86а від 27 січня 2016 року;
лист б/н від __.04.2013 від ГБК «Лівобережний» до Київського міського бюро технічних інвентаризацій;
оборотно-сальдові відомості по рахунках ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 »;
чорнові записи в яких зазначені списків членів ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та списків членських зносів ГБК « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 .
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 15 год 40 хв 08 травня 2020 року.
Слідча суддя: ОСОБА_1