Справа № 645/8199/19
Провадження № 1-кс/645/3525/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2019 року слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , перевіривши клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0003061 від 20 грудня 2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України,-

в с т а н о в и в:

27 грудня 2019 до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, вилученого 22.12.2019 року під час обшуку за адресою: м.Харків, пр.Московський, 190/1-В в приміщенні «Фаворит Спорт».
Слідчий суддя, перевіривши матеріали, додані до клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
20.12.2019 року Немишлянським ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження №0003061, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України
У межах розслідування вказаного кримінального правопорушення слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене 22.12.2019 року під час обшуку за адресою: м.Харків, пр.Московський, 220-Б.
Матеріали клопотання не містять доказів того, що будь-якій особі, яка є власником майна, повідомлено про підозру в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України прокурор звертається до суду з клопотанням про арешт майна третьої особи.
Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду лише прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.

Окрім того, відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, тощо; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У порушення вимог ст. 171 КПК України, до клопотання не додано документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном, тощо.

У клопотанні зазначено, що вилучене під час огляду майно про арешт якого просить слідчий, в подальшому може мати доказове значення у кримінальному провадженні, проте доказів про визнання вказаного майна речовими доказами не надано.
З клопотання слідчого про арешт майна та доданих до нього документів не зрозуміло, який вид арешту майна (у вигляді заборони або обмеження права на відчуження, розпорядження та/або користування майном) слідчий просить застосувати в даному випадку.
У клопотанні також не зазначено місце зберігання арештованого майна.
Враховуючи те, що клопотання про арешт майна повинно розглядатися із викликом його власника, у клопотанні також необхідно зазначити контактні дані власників майна.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0003061 від 20 грудня 2019 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 203-2 КК України - повернути прокурору Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя