справа №562/1701/20
У Х В А Л А

В С Т А Н О В И В:
Підсудність даного кримінального провадження Здолбунівському районному суду визначено ухвалою Рівненського апеляційного суду від 08 липня 2020 року.
В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявила клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, мотивуючи його тим, що розгляд справи не закінчений, а ризики що були встановлені під час обрання йому запобіжного заходу, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України на даний час не зменшились та не зникли. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із триманням під вартою, не здатен забезпечити перебування обвинуваченого за місцем свого проживання, своєчасне його з`явлення до суду, попередження вчинення ним інших кримінальних правопорушень.
Потерпіла ОСОБА_6 у підготовче засідання не з`явилася, подала заяву, у якій просила розгляд справи проводити без її участі.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечили щодо обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просять застосувати щодо обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, а саме: цілодобовий домашній арешт, зазначивши, що ОСОБА_4 не має наміру ухилятися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню. Крім того, захисник наголосив, що визначений розмір застави в ухвалі слідчого судді від 22.06.2020 року для обвинуваченого є непомірним.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, суд оцінив в сукупності всі обставини, зокрема те, що обвинуваченому інкриміновано вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,який відноситься до категорії тяжких злочинів згідно з положеннями ст. 12 КК України, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину. Крім того, суд враховує, що на даний час завершити судове провадження до спливу продовженого строку тримання обвинуваченого під вартою неможливо, оскільки розпочато лише підготовче судове засідання.
З урахуванням зазначеного, а також враховуючи дані про особу обвинуваченого, зокрема те, що по місцю свого постійного проживання характеризується з посередньої сторони, не має постійного джерела прибутку, що є однією із причин спонукання його до вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень, суд приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити:
- інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_4 являється особою раніше неодноразово судимою за ряд умисних корисливих злочинів, частина з яких є тяжкими. Не заважаючи на всі надані ОСОБА_7 можливі заходи стати на шлях виправлення та усвідомити провину, належних висновків останній не зробив, а продовжив свою злочинну діяльність в період іспитового строку, у час коли відносно нього розглядаються справи в Рівненському апеляційному суді, що дає підстави вважати, що ОСОБА_4 продовжує свою злочинну діяльність, шляхом вчинення нових кримінальних правопорушень;
- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки зважаючи на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, наявні підстави вважати, що ОСОБА_4 з метою уникнення передбаченого покарання (зважаючи на те, що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого в період іспитового строку) може залишити місце свого проживання та перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. Також указаний ризик підтверджується обставинами, зазначеними в ухвалі Рівненського апеляційного суду від 30.04.2020 про застосування приводу до обвинуваченого ОСОБА_4 , осткільки вказана ухвала органом поліції виконана не була через відсутність ОСОБА_4 по місцю проживання на протязі близько останніх 5 місяців, що також свідчить про те що ОСОБА_4 свідомо ухиляється від органів поліції та суду.
Достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах справи відсутні. Таким чином, відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, оскільки сторона обвинувачення в повному обсязі довела суду обставини, які виправдовують обмеження права ОСОБА_4 на свободу.
Переконливих доказів на підтвердження обставин, які б вказували на зменшення або зникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які приймались до уваги при обранні обраного запобіжного заходу суду не подавалось. Надані раніше докази відносно підстав для зміни запобіжного заходу вже оцінювались судом у чинній ухвалі, нових переконливих аргументів та доказів суду не представлено.
Враховуючи сукупність вказаних вище і повідомлених сторонами кримінального провадження обставин, суд вважає, що обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим, оскільки у даному випадку наявність конкретного суспільного інтересу щодо вирішення справи про вчинення суспільно небезпечного діяння превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Таким чином, вбачаються достатні підстави для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до шістдесяти днів. Підстав для задоволення клопотання сторони захисту суд не вбачає.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу в розрахунку на місяць з 01 липня 2020 року встановлений в розмірі 2 197 гривень.
При визначенні обвинуваченому розміру застави, суд враховує практику Європейського суду з прав людини в частині того, що застава повинна достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Саме такий розмір застави, за переконанням суду, є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього законом обов`язків та є помірним для ОСОБА_4 ..
Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 194, 315 КПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 про застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.
Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18 вересня 2020 року.
За умови внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 такі обов`язки:
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні.
Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 18.09.2020 року.
Згідно з частиною 6 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до частини 4 статті 202 Кримінального процесуального кодексу України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.
Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Рівненський слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Рівненський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово Здолбунівсьуий районний суд Рівненської області.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Копію ухвали направити для виконання начальнику ДУ «Рівненського слідчого ізолятора».
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою з моменту вручення копії ухвали.
Суддя ОСОБА_1