19.01.2020 Єдиний унікальний № 371/63/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

19 січня 2020 року м. Миронівка

ЄУН 371/63/20

Провадження № 1-кс/371/20/20

Миронівський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000021, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 січня 2020 року за ст. 263 ч. 2 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Клопотання про арешт майна подано слідчому судді 17 січня 2020 року.

Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого подано клопотання.

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, щослідчим відділом поліції розслідується кримінальне провадження за фактом зберігання особою предмету, зовні схожого на штик ніж.

Майно у виді металевого продовгуватого предмета, зовні схожого на ніж,добровільно передано слідчому на його пропозицію громадянином ОСОБА_3 та оглянуто на відкритій ділянці поблизу будинку під номером АДРЕСА_1 .

За позицією слідчого переданий матеріальний об`єкт має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки, ймовірно, є предметом злочину.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

16 січня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 внесені відомості про кримінальне правопорушення за ст. 263 ч. 2 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР було повідомлення поліцейського СРПП Миронівського ВП ГУНП в Київській області про факт виявлення у рюкзаку громадянина предмету, зовні схожого на ніж.

Дані обставини підтверджені Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 263 ч. 2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16 січня 2020 року приблизно об 11 годині 29 хвилин при поверхневій перевірці громадянина ОСОБА_3 поблизу будинку №1 по вулиці Соборності міста Миронівка Київського області, у його рюкзаку виявлено предмет, зовні схожий на штик ніж.

Майно, що, ймовірно, є предметом злочину, у виді предмета, зовні схожого на штик ніж,добровільно передано слідчому громадянином ОСОБА_3

Переданий матеріальний об`єкт було оглянуто слідчим, його ознаки детально зафіксовані в протоколі огляду від 16 січня 2020 року: металевий предмет продовгуватої форми, має вістря та чотири грані по боках, кріплення з ознаками пошкодження. Вказаний предмет знаходився у паперовому тубусі.

Паперовий тубус із вмістом у ньому металевого предмету поміщено до спец. пакету №INZ 4059976.

Постановою слідчого від 16 січня 2020 року передане майно долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії рапорту від 16 січня 2020 року, відповіді на запит ОСОБА_3 від 16 січня 2020 року, протоколу огляду місця події від 16 січня 2020 року, пояснення ОСОБА_3 від 16 січня 2020 року, постанови про визнання речовим доказом та приєднання до кримінального провадження від 16 січня 2020 року.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Матеріальний об`єкт, який передано слідчому і оглянуто ним, є таким, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він, ймовірно, є предметом злочину.

Вказане майно, згідно ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення злочину, передбаченого ст. 263 ч. 2 КК України.

Передане майно у виді металевого продовгуватого предмета, що має на одному кінці вістря, а на іншому кріплення, міститься в паперовому тубусі для безпечності зберігання та перенесення, ймовірно, належить ОСОБА_3 .

Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, втрати, знищення, передачі чи відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження приховування, втрати, знищення, передачі чи відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Миронівського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000021, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 січня 2020 року за ст. 263 ч. 2 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальний об`єкт:

- металевий продовгуватий предмет, що має на одному кінці вістря, а на іншому кріплення, міститься в паперовому тубусі для безпечності зберігання та перенесення, поміщений до спец. пакету №INZ 4059976.

Згідно положень статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1