Справа № 446/1019/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2020 року м. Кам`янка-Бузька

Слідчий суддя Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,
встановив:
09.06.2020 на розгляд слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_4 на бездіяльність Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області, в якій просить визнати бездіяльність слідчого відділу Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання повідомлення про злочин від 04.06.2020 про дії вчинені охоронцями Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що мають ознаки складу злочину, передбаченого ст. 367 КК України (службова недбалість).
Скарга обґрунтована тим, що 04.06.2020 згідно з талоном-повідомленням за реєстраційним №2734 заявник повідомив органи поліції про злочин, а саме про те, що 04.06.2020 охоронцями Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , вчинено злочин, передбачений ст. 367 КК України (службова недбалість). Однак, незважаючи на його повідомлення, така заява не буле внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що позбавило його права, як заявника, в досудовому розслідуванні довести вчинення такого злочину.
У судове засідання ОСОБА_3 та представник суб`єкта оскарження не прибули. Вирішуючи питання про можливість розгляду скарги, за таких, конкретних обставин справи, суд виходив з наступних мотивів та положень закону.
Як зазначено у ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Дана скарга надійшла до суду 09.06.2020 та цього ж дня була розподілена слідчому судді ОСОБА_1 відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 09.06.2020.
Цього ж дня, ухвалою слідчого судді від 09.06.2020 призначено розгляд скарги ОСОБА_3 на 11.06.2020 о 12:00 год.
11.06.2020 розгляд даної скарги не відбувся, у зв`язку з неявкою учасників справи. Справа була призначена до розгляду на 17.06.2020.
17.06.2020 судове засідання також не відбулося у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу. Про судове засідання 17.06.2020 ОСОБА_3 був належним чином повідомлений, що доводиться відповідним повідомленням про вручення поштового відправлення №040.
17.06.2020 ОСОБА_3 зареєстрував заяву, якою просив відкласти розгляд його скарги, оскільки охоронці суду безпідставно відмовили йому у доступі до зали судових засідань.
З огляду на такі обставини, розгляд скарги ОСОБА_3 було відкладено на 26.06.2020, про що ОСОБА_3 повідомлено належним чином, що доводиться повідомленням про вручення поштового відправлення №567.
26.06.2020 ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. Згідно акта, який складено працівниками апарату суду від 26.06.2020, ОСОБА_3 , на вимогу працівників Служби судової охорони категорично відмовився пред`являти будь-який документ, що посвідчує особу та відмовився від проходження візуального огляду та огляду речей, проведення по поверхні вбрання спеціальним приладом або засобом під час огляду, на що спрацював металошукач.
Також, 26.06.2020 ОСОБА_3 зареєстрував заяву, якою просив відкласти розгляд його скарги, оскільки охоронці суду його не допустили до зали судових засідань.
З огляду на такі обставини справи, суд вкотре відклав розгляд скарги на 10.07.2020.
В судове засідання 10.07.2020, яке було призначено о 14:30 год. ОСОБА_3 також не з`явився. Згідно акта працівників апарату суду від 10.07.2020, ОСОБА_3 на вимогу працівників Служби судової охорони відмовився проходити візуальний огляд та огляд речей, проведення по поверхні вбрання спеціальним приладом або засобом під час огляду, на що спрацював металошукач.
Також, 10.07.2020 об 11:45 год., ОСОБА_3 зареєстрував заяву, в якій просив відкласти розгляд справи, у зв`язку з тим, що Служба судової охорони не допустила його до зали судових засідань.
Відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги.
Як видно з обставин справи, з моменту надходження скарги ОСОБА_3 , до моменту винесення судом даної ухвали пройшло більше одного місяця часу, що значно перевищує, визначені законом строки розгляду такої справи.
Разом з тим, відповідно до положень ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Частина 3 цієї статті визначає, що критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є зокрема поведінка учасників кримінального провадження.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.
Оцінюючи поведінку особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , щодо його участі в судовому засіданні, який будучи неодноразово належним чином повідомленим про час та місце слухання його справи, в судове засідання не прибув, мотивуючи це незаконністю дій Служби судової охорони щодо пред`явлення посвідчення особи та поверхневого огляду металошукачем, суд вважає такі дії зловживанням правом.
За таких, конкретних обставин справи, на переконання суду, принцип розумного строку розгляду справи, який визначений у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод превалює над законодавчо визначеними правилами розгляду даної категорії справ, які визначені зокрема у ч. 3 ст. 306 КПК України.
Суд відзначає, що ним було вжити всіх достатніх та необхідних заходів, для забезпечення права заявника на участь у судовому засіданні. Інших заходів, з врахуванням повторюваності подій, суд не вбачає за можливе вжити.
А тому, з врахуванням того, що повноваження слідчого судді, при вирішенні даної категорії справи, не передбачають будь-яких інших процесуальних наслідків, крім як вирішення скарги по-суті, слідчий судді дійшов висновку про можливість розгляду даної скарги без участі осіб, які беруть участь у справі.
Причому суд не вбачає у даному випадку порушення права заявника на доступ до правосуддя, оскільки суд призначав справу до розгляду чотири рази, повідомляв про час та місце його розгляду, а заявник не взяв участі у судовому засіданні через своє, власне розуміння порядку доступу до суду і жодних інших перешкод для доступу до суду у заявника не було.
Отже, суд відхиляє клопотання ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, так як таке спрямоване на затягування судового розгляду і не пов`язане з об`єктивними підставами, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
04.06.2020 ОСОБА_3 звернувся до Кам`янка-Бузького ВП ГУНП у Львівській області із заявою про чинення злочину, яка зареєстрована в ІТС "Інформаційний портал Національної поліції України" ЖЄОЗП за № 2734.
Як видно з талону-повідомлення про прийняття та реєстрації заяви, така заява стосувалася конфлікту у Кам`янка-Бузькому районному суді Львівської області.
В ході розгляду скарги не встановлено, що відомості про злочини, вказані в заяві ОСОБА_3 від 13.03.2020 були внесені до ЄРДР.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.303КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
А згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
У частині 1 ст. 2 КК України визначено, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Так, слідчий суддя встановив, що дії, які заявник вважає злочином є дії працівників Служби судової охорони під час пропуску осіб до приміщення Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 162 Закону України «Про с судоустрій і статус суддів» Службі судової охорони та її співробітникам для здійснення покладених на них повноважень надається право зокрема вимагати від осіб, які входять до приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, пред`явлення документа, що посвідчує особу; перевіряти в осіб, які входять до приміщень суду, органів і установ системи правосуддя, документи, що посвідчують особу, та за наявності обґрунтованих підстав вважати, що перебування особи у приміщенні суду, органу, установи системи правосуддя створює загрозу безпеці суддів, працівників апарату суду, органів і установ системи правосуддя, порушення громадського порядку, обмежувати допуск таких осіб до приміщень суду, органів і установ системи правосуддя; здійснювати поверхневу перевірку осіб, які входять до приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, шляхом їх візуального огляду та огляду їх речей, проведення по поверхні вбрання осіб спеціальним приладом або засобом.
За таких обставин посилання у заяві на неправомірні дії працівників Служби судової охорони не містять достатніх та об`єктивних даних, які б вказували на наявність ознак злочину, а тому такі відомості не можуть слугувати початком досудового розслідування.
Подання такої заяви про вчинення злочину, а також скарги на бездіяльність працівників правоохоронних органів щодо невнесення відомостей до ЄРДР по такій заяві на переконання слідчого судді є такими, що знаходяться поза межами завдань кримінального провадження та моральних засад суспільства.
Слідчий суддя також вважає, що правові механізми, які визначені у КПК України, в т.ч. й судовий контроль щодо невнесення відомостей до ЄРДР, спрямовані зокрема на захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження (ст. 2 КПК). Проте будь-які правові механізми не повинні бути використані на шкоду суспільству чи державі.
Тому, слідчий суддя, оцінивши заяву ОСОБА_3 , вважає за неможливим зобов`язання органу досудового розслідування внести таку заяву до ЄРДР та проведення по ній слідчих, розшукових дій, а тому у задоволенні скарги відмовляє.
Керуючись ст. 303,304,306,307 КПК України,

ухвалив:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Повний текс ухвали складено 10 липня 2020 року.
Копію ухвали невідкладно надсилати учасникам справи.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1