Справа № 466/2475/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2020 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря с/з ОСОБА_2 , розглянув клопотання слідчої СВ Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Львівської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про накладення арешту,

в с т а н о в и в :

15.04.2020 року слідча СВ Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Львівської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 про накладення арешту.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що у провадженні слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001001 від 05.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що до даної події може бути причетна ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка звернулася із письмовою заявою з приводу добровільної видачі речей, які були придбані за викрадені кошти а саме: мобільний телефон, темно-синього кольору марки «Nokia» ІМЕН: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , а також добровільно видала грошові кошти, у загальній сумі 445 гривень (купюрами: одна купюра 200 гривень (ТВ0734125), дві купюри по 100 гривень ( У35278541, У36172488), дві купюри по 20 гривень (ЧБ4663164, ЮГ4518008) та одна купюра 5 гривень( У33981193), які залишилися від вкраденої суми.

В клопотанні слідча зазначає про те, що на даний час є достатні підстави вважати, що майно яке добровільно видала ОСОБА_5 є доказом злочину, а тому підлягає арешту. Окрім цього не застосування такого заходу забезпечення може призвести до втрати, знищення чи пошкодження майна, зміни його властивостей, що в свою чергу призведе до неможливості провести повне, об`єктивне та всебічне досудове розслідування, оскільки в ході досудового розслідування може виникнути підстава для проведення різного виду судових експертиз.

Враховуючи викладене, з метою запобігання втрати, зникнення, пошкодження, а також можливості його відчуження, виникла необхідність в накладенні на них арешту на підставі ч. 1, 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання слідча ОСОБА_3 не зявилась, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, вказала, що клопотання підтримує.

Володілець тимчасово вилученого майна на розгляд клопотання не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про день, час та місце його розгяду судом. Причин неявки не повідомила.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляд клопотання про арешт майна, слідчий суддя проводить такий розгляд без їх участі.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснюється.

Розглянувши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Матеріалами доданими до клопотання встановлено, що у провадженні слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001001 від 05.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України..

14.04.2020 року постановою слідчої ОСОБА_3 перекваліфіковано кримінальне провадження № 0001001 від 05.04.2020 року з ч. 1 ст. 185 КК України на ч. 3 ст. 185 КК України.

Як видно із копії заяви ОСОБА_5 , остання добровільно видала мобільний телефон, темно-синього кольору марки «Nokia» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , а також добровільно видала грошові кошти, у загальній сумі 445 гривень (купюрами: одна купюра 200 гривень (ТВ0734125), дві купюри по 100 гривень ( У35278541, У36172488), дві купюри по 20 гривень (ЧБ4663164, ЮГ4518008) та одна купюра 5 гривень( У33981193) та згідно протоколу огляду предмету від 14.04.2020 року, в період часу з 18:40 год до 19:00 год проведено огляд предмету.

Постановою слідчої СВ Шевченківського ВП ГУНП у Львівській області від 14.04.2020 року мобільний телефон, темно-синього кольору марки «Nokia» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , а також грошові кошти, у загальній сумі 445 гривень (купюрами: одна купюра 200 гривень (ТВ0734125), дві купюри по 100 гривень ( У35278541, У36172488), дві купюри по 20 гривень (ЧБ4663164, ЮГ4518008) та одна купюра 5 гривень( У33981193) визнано та приєднано як речовий доказ до матеріалів кримінального провадження № 0001001 від 05.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, вище вказані речі поміщені в камеру схову Шевченківського ВП ГУНП у Львівській області.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 статті 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, яке просить арештувати слідчий, відповідно до постанови слідчого від 14.04.2020 року обґрунтовано визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, а тому це майно відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження - слідчим доведено наявність підстав для накладення арешту вищезазначене майно, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 98, 117, 131, 170-173 Кримінального процесуального кодексу України,

постановив:

клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на мобільний телефон, темно-синього кольору марки «Nokia» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , а також грошові кошти, у загальній сумі 445 гривень (купюрами: одна купюра 200 гривень (ТВ0734125), дві купюри по 100 гривень ( У35278541, У36172488), дві купюри по 20 гривень (ЧБ4663164, ЮГ4518008) та одна купюра 5 гривень( У33981193), яке було добровільно надано ОСОБА_5 , згідно її письмової заяви від 14.04.2020 року та постановою слідчої СВ Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 14.04.2020 року визнані речовими доказами.

Виконання ухвали доручити слідчій СВ Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати прокурору, іншим заінтересованим особам.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Дата складання ухвали 15.04.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1