Справа № 296/2852/20
УХВАЛА
Іменем України

16 квітня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі клопотання прокурора відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під домашнім арештом відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вінниця, громадянки України, українки, не працюючої, має на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 17.01.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000016,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначила, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000016 від 17.01.2019 за підозрою ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання сторона кримінального провадження вказує, що 26.12.2019 відносно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

19.02.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира щодо підозрюваної ОСОБА_4 змінено режим запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у визначений період доби та продовженого строк тримання під домашнім арештом у межах строку досудового розслідування до 18.04.2020.

Враховуючи, що строк тримання під домашнім арештом підозрюваної ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні закінчується 18.04.2020, однак, враховуючи складність даного кримінального провадження необхідно здійснити ряд необхідних слідчих (розшукових) дій, виконати вимоги ст. 290 КПК України, у зв`язку із чим існує обґрунтована необхідність у продовженні строку тримання під домашнім арештом підозрюваній ОСОБА_4 .

У той же час, метою застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обставинами, які вказують на наявність ризиків є те, що ОСОБА_4 , з метою уникнення покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Окрім того, ОСОБА_4 може впливати на свідків та інших учасників кримінального правопорушення та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

У той же час обставини, які були доведені слідчому судді при обранні запобіжного та які свідчили про те, що заявлені ризики існують не зникли та не зменшилися, що свідчить про необхідність продовження раніше обраного запобіжного заходу.

Прокурор у судовому засіданні просила продовжити строк тримання під домашнім арештом на два місяці. Вказала, що строк досудового розслідування закінчується 25.04.20, разом з тим матеріали провадження були відкриті іншій стороні, а тому період ознайомлення з ними не включається до строку досудового розслідування.

Підозрювана та її захисник заперечили щодо задоволення клопотання. Вказали, що підозрювана має міцні соціальні зв`язки, на її утриманні перебувають двоє малолітніх дітей. Крім того захисник вказала, що про відкриття матеріалів кримінального провадження їй не повідомлялося, а тому продовження запобіжного заходу за межами строку досудового розслідування є недопустимим.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Так, у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000016 від 17.01.2019 за підозрою ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

24.12.2019 ОСОБА_4 затримано у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

ОСОБА_4 25.12.2019 року вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 26.12.2019 до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком до 22.02.2020.

19.02.2020 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира щодо підозрюваної ОСОБА_4 змінено режим запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у визначений період доби та продовженого строк тримання під домашнім арештом у межах строку досудового розслідування до 18.04.2020.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні відповідно до ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 19.02.2020 продовжено до 25.04.2020.

Згідно ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Таким чином, виходячи із системного аналізу правил щодо запобіжних заходів, визначених Главою 18 КПК України, кримінально-процесуальним законом передбачений певний порядок застосування та вимоги щодо процедури тримання особи під домашнім арештом: перебування під домашнім арештом може бути продовжено з обґрунтуванням такої необхідності: окрім наявних ризиків, також і викладом обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, а також висуваються додаткові вимоги до ініціатора такого клопотання, яким може бути виключно прокурор.

Слідчим суддею встановлено, що ризики, які існували на момент застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду внаслідок тяжкості покарання, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, з часом зменшилися.

З огляду на викладене, враховуючи, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, на її утриманні перебуває двоє дітей, з моменту застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покладені на неї процесуальні обов`язки не порушувала, що не заперечувалось прокурором в судовому засіданні, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання прокурора продовжити строк тримання під домашнім арештом.

Крім того, наявні достатні правові підстави для продовження строку дії обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Разом з тим, вирішуючи питання строку застосування запобіжного заходу, а також обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

З доданого до клопотання витягу з ЄРДР за №0000016 вбачається, що у даному кримінальному провадженні підозру повідомлено ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Статтею 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 114 КПК України, будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Приписом ч.2 ст. 219 КПК України визначено, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

При цьому, нормами кримінально-процесуального закону визначено порядок продовження строків досудового розслідування, яким сторона обвинувачення скористалася та за її клопотанням строк досудового розслідування було продовжено до чотирьох місяців, тобто до 25.04.20.

Відповідно до ч.6 ст. 186 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Згідно ч.4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 290 КПК України визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Згідно ч. 4 та ч.9 ст. 290 КПК України надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів. Сторони кримінального провадження зобов`язані письмово підтвердити протилежній стороні, а потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, - прокурору факт надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів.

Відповідно до ч.3 ст. 219 КПК України строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

В судовому засіданні прокурором було повідомлено про відкриття підозрюваним та їх захисникам матеріалів кримінального провадження №0000016 відповідно до ст. 290 КПК України. Разом з тим, доказів цього не надано і стороною захисту заперечено обставину виконання стороною обвинувачення вимог ст. 290 КПК України, а також те, що розпочав свій перебіг строк ознайомлення з матеріалами, який згідно ч.3 ст. 219 КПК України не включається у строк досудового розслідування.

Крім того, виходячи з системного аналізу положень ст. 186, 196 строк запобіжного заходу (строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу) не може перевищувати строку досудового розслідування, який з урахуванням того, що не відбулося відкриття матеріалів кримінального провадження іншій стороні, закінчується 25.04.2020р.

Водночас слід зазначити, що відповідно до ч. 3 ст. 219 КПК України, строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, тобто у строк досудового розслідування. Як вказувалося вище, строк запобіжного заходу обмежується строком досудового розслідування, який є первинним по відношенню до строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, а тому прохання сторони обвинувачення застосувати до підозрюваного запобіжний захід на строк, який перевищує встановлений строк досудового розслідування, що є тотожним проханню встановити строк дії ухвали за межами строку досудового розслідування, не відповідає вимогам КПК України.

Отже, зважаючи на те, що строк ознайомлення з матеріалами кримінального провадження не є чітко визначеним, не дає можливості встановити строк, який не підлягатиме включенню в строк досудового розслідування, та на який досудове розслідування вважатиметься продовженим, слід дійти висновку, що врахування періоду ознайомлення у строк дії запобіжного заходу за межами встановленого ухвалою слідчого судді строку досудового розслідування обов`язково призведе до невиправданого та незаконного тримання підозрюваного під домашнім арештом, що є неприпустимим. Таким чином, період тримання підозрюваного під домашнім арештом протягом часу ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження поза межами встановлених строків досудового розслідування, не відповідає вимогам пункту 1 статті 5 Конвенції.

Як вказувалося вище, КПК передбачає продовження строку досудового розслідування, однак орган досудового розслідування таким правом не скористався.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим в частині продовження строку запобіжного заходу, а також строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України у межах встановленого строку досудового розслідування, тобто до 25.04.2020 включно.

Керуючись ст.ст.40, 131, 132, 176178, 181, 183-196, 194, 199, 309, ч.2 ст.376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під домашнім арештом підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування, тобто до 25.04.2020 року включно.

Продовжити строк дії обов`язків до 25.04.2020 року, покладених на підозрювану ОСОБА_4 , згідно ухвали слідчого судді, у тому числі:

1. Не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження у період доби з 21.00 год. по 07.30 год. наступного дня.

2. Прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у визначений ними час за кожною вимогою.

3. Утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000016 від 17.01.2019.

Строк дії ухвали та обов`язків до 25.04.2020 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту передбачає заборону залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 21 год. 00 хв. до 07 год. 30 хв у визначений в ухвалі строк.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ознайомити підозрюваного під підпис з ухвалою слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1