Справа № 172/278/20
Провадження № 1-кс/172/38/20
У Х В А Л А

23.03.2020 року слідчий суддя Васильківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Васильківського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні № 0000107 від 20.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В

Старший слідчий СВ Васильківського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області у кримінальному провадженні № 0000107 від 20.03.2020 року за погодженням з прокурором Васильківського відділу Синельниківської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання вказує, що 20.03.2020 року надійшло повідомлення про незаконне перевезення пиляних фрагментів стовбурів дерев на околиці сел. Васильківка Дніпропетровської області.

20.03.2020 року вказаний факт внесено до ЄРДР за № 0000107 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 20.03.2020 року під час огляду місця події, а саме: ґрунтової дороги, яка виходить до дороги сполученням сел. Васильківка с. Дубовики Васильківського району, виявлено вантажний автомобіль «ГАЗ-4509» номерний знак НОМЕР_1 блакитного кольору, пиляні фрагменти стовбурів дерев близько 3-х кубів, різні за розмірів у діаметрі, бензопилу «GRUNHELM GS-5200M» зеленого кольору.

Враховуючи, що вилучені об`єкти визнані речовими доказами у справі, а також з метою недопущення знищення або пошкодження вказаних речей, слідчий просить суд накласти арешт на бензинову пилу, фрагменти стовбурів дерев, вантажний автомобіль.
Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою слідчого судді не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, приходить до такого.
За даним фактом 20.03.20 відкрито кримінальне провадження за ч. 1 ст. 246 КК України, що підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000107.
За змістом ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За правилами ст. 132 КПК України застосування арешту майна не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З наданих матеріалів встановлено, що бензинова пила, фрагменти стовбурів дерев, вантажний автомобіль дійсно можуть бути речовим доказом незаконної порубки лісу, відповідають критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України як предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, а тому мають бути арештовані для їх збереження в якості речових доказів.
Згідно зі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В

1. Клопотання старшого слідчого СВ Васильківського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 задовольнити.
2. Накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження на спиляні фрагменти стовбурів дерев близько трьох кубів, різні за розміром у діаметрі, бензинову пилку марки «GRUNHELM GS-5200M» зеленого кольору, вантажний автомобіль марки «ГАЗ-4509» номерний знак НОМЕР_1 блакитного кольору.
3. Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Васильківського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1