Справа № 456/653/18
Провадження № 1-кс/456/4/2020
УХВАЛА

Іменем України

18 березня 2020 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 від 21.10.2019р. про виправлення описки в ухвалі Стрийського міськрайонного суду від 28.09.2018р.,

встановив:

Слідчим суддею 28.09.2018р. відкрито провадження та призначено до розгляду матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльності прокурора про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

ОСОБА_3 , 21.10.2019р. подав заяву про виправлення описки у вказаній ухвалі оскільки, вважає, що він заявляв про дії прокурора, які окремим рядком прописані у КПК, а суд у своїх викликах повідомляє, що предметом розгляду буде невнесення даних в ЄРДР тому, просить виправити дану описку.

В судове засідання ОСОБА_3 в не з?явився, хоча про час та розгляд справи був належним чином повідомлений, про що свідчить подана ним заява про відкладення розгляду справи у зв?язку з неотриманням ним відповіді від керівника апарату суду щодо його звернення від 10.03.2020р. з приводу дій секретаря судових засідань ОСОБА_2 , а відтак просить відкласти розгляд заяви відкласти.

Прокурор ОСОБА_4 подала клопотання про розгляд заяви ОСОБА_3 без її участі.

Приймаючи рішення про розгляд заяви ОСОБА_3 від 21.10.2019р. у відсутності заявника, суд звертає увагу на наступне.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_3 був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що свідчить його письмова заява від 18.03.2020р., яку він особисто подав до канцелярії суду в день проведення судового засідання. Суд визнає неповажними причини, які заявник наводить як підставу для відкладення судового засідання та звертає увагу, що окрім доводів, викладених у заяві, такі не підтверджено жодними належними та допустимими доказами.

Посилання ОСОБА_3 як на підставу відкладення даного судового засідання у зв?язку з неотримання ним відповіді від керівника апарату суду щодо його звернення від 10.03.2020р. з приводу дій секретаря судових засідань ОСОБА_2 є безпідставне та необґрунтоване і таке, що не має жодного відношення до справи.

Ухвалою судді від 19.11.2018р. заявнику відмовлено в задоволенні його заяви про відвід секретаря судових засідань ОСОБА_2 ..

Окрім цього, суд також звертає увагу, що заявник ОСОБА_3 ознайомлений з матеріалами справи, про що свідчать його розписка які містяться у справі на а.с.199, 302, 316. Слід вказати, що жодних заяв чи клопотань про долучення доказів на адресу суду, після ознайомлення останнього з матеріалами справи, не надходило.

Суд, розцінює вказану заяву ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи як зловживання правом та використанням прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, вважає, що заявник недобросовісно користується належними йому процесуальними правами, звертає увагу, що такі дії під час розгляду заяви носили системний характер, а відтак, доводи, викладені у заяві про відкладення розгляду справи від 18.03.2020р. суд визнає безпідставними, та вважає, що заява про відкладення розгляду справи, призначена на 16.30 год. 18.03.2020р. задоволенню не підлягає, і заяву ОСОБА_3 від 21.10.2019р. слід розглянути у відсутності заявника.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервалу часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, а також участь у його розгляді («Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

А тому, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви ОСОБА_3 від 21.10.2019р. без участі заявника, оскільки без підставне умисне затягування справи нівелює завдання КПК України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов?язків.

Слідчий суддя, з врахуванням вимог ч.3 ст.306 КПК України приймає рішення про розгляд заяви ОСОБА_3 без участі прокурора оскільки, неявка прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Розглянувши заяву ОСОБА_3 та матеріали справи було встановлено, що 28.09.2018р. відкрито провадження та призначено до розгляду матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльності прокурора про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

10.11.2018р. судом за заявою ОСОБА_3 від 12.11.2018р. винесена ухвала про роз?яснення ухвали слідчого судді від 28.09.2018р. щодо підстав відкриття провадження за його заявою саме у зв`язку з бездіяльністю прокурора про невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дана Ухвала судді, 22.04.2019р. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду залишена без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_3 без задоволення, а відтак в ухвалі суду не допущено жодних описок.

А відтак з врахуванням вищенаведеного слід відмовити у внесенні виправлень в ухвалу суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 від 21.10.2019р. про виправлення описки в ухвалі суду від 28.09.2018р. відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1