Справа № 404/9195/19
Номер провадження 1-кс/404/5244/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно по матеріалам кримінального провадження 0009421 за ч. 1 ст. 203-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 20.12.2019 року під час огляду місця події.

Заявлене до арешту майно характеризується як речові докази.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу (ч. 2 ст. 171 КПК України).

Натомість у резолютивній частині поданого слідчим клопотання відсутні відомості для індивідуального розпізнавання предметів та речей заявлених до арешту, відсутні відомості про власника та володільця вилученого майна.

Крім того, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Заявлене до арешту майно було вилучено 20.12.2019 року, клопотання подано до слідчого судді 23.12.2019 року. Зміст клопотання не містить відомостей про поважність пропуску на звернення до суду, як того вимагає положення ч.5 статті 171 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

У додатках до клопотання і резолютивній частині клопотання відсутні відомості, документи як про: 1) власника, так і про 2) володільця майна, щодо яких сторона обвинувачення ініціює захід забезпечення кримінального провадження арешт на майно.

Виявлений істотний недолік суперечить принципу «юридичної визначеності» закріплений практикою застосування ст. 6 Конвенції. Внаслідок цього неможливо буде забезпечити викликати всіх власників та володільців майна для участі в розгляді клопотання.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його прокурору, для усунення недоліків, встановивши строк в 72 години, про що постановляє ухвалу.

Дані про власника та володільця майна, що належить арештувати не зазначені ні в тексті клопотання ні в доданих до нього додатках, що виключає можливість початку розгляду клопотання про накладення арешту.

Керуючись ст. 167,170-172 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про накладення арешту на майно направити прокурору для усунення недоліків протягом семидесяти двох годин, - з часу отримання прокурором цієї ухвали.

У тексті нової редакції клопотання прокурора про накладення арешту на майно усунути недоліки, зазначивши :

- власника тимчасово вилученого майна;

- володільця тимчасово вилученого майна;

- поважність пропущеного строку звернення з клопотанням до слідчого судді.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1