Справа 522/6310/20
Провадження 1-кс/522/6155/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Алєф компані» про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту, в рамках кримінального провадження №0001517 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 ч. 1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Алєф компані» звернувся до суду з клопотанням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту, в рамках кримінального провадження №0001517 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 ч. 1 КК України, в якому він просить суд вжити заходи забезпечення кримінального провадження, шляхом накладання арешту на інформаційну продукцію, яка міститься в інформаційній базі ДПС шляхом заборони до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню Головному управлінню ДПС в Одеській області та іншим контролюючим органам, які здійснюють адміністрування інформаційних баз ДПС, використовувати для висновків під час проведення перевірок узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року щодо ТОВ «Алєф компані», код за з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що нещодавно Товариству з обмеженою відповідальністю «Алєф компані» стало відомо, що нібито Головним управлінням ДФС в Одеській області до інформаційних систем ДФС внесено інформацію про те, що за результатами документальної планової виїзної перевірки контролюючим органом встановлено відсутність ТОВ «Алєф компані» за юридичною адресою.

Внаслідок чого головним державним ревізором-інспектором відділу позапланових перевірок ризикових платників управління аудиту Головного управління ДФС в Одеській області ОСОБА_4 та головним державним ревізором-інспектором відділу позапланових перевірок ризикових платників управління аудиту Головного управління ДФС в Одеській області ОСОБА_5 було складено узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року щодо ТОВ «АЛЄФ КОМПАНІ», , з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року, в висновках якої зазначено, що ТОВ «Алєф компані» за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року встановлено неправомірне визначення платником податків сум податкових зобов`язань при продажу товару на загальну суму 525913423,5 грн та за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року встановлено неправомірне визначення платником податків сум податкового кредиту при придбанні товарів/послуг на загальну суму 528296765,1 грн.

Вищезазначена податкова інформація № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року була складена посадовими особами Головного управління ДФС в Одеські області незаконно та необґрунтовано, без урахування пояснень ТОВ «Алєф компані».

Особа яка звернулась із клопотанням зазначає, що ТОВ «Алєф компані» про дату та час проведення документальної планової перевірки ніяким чином не знало, підприємство про проведення такої перевірки ніхто не повідомляв, жодних фактичних перевірок не проводилось і підприємство на час нібито проведеної перевірки знаходилось за своїм зареєстрованим місцезнаходженням.

Як підприємству стало відомо, що нібито на адресу ТОВ «Алєф компані» від ГУ ДФС в Одеській області неодноразово поступали запити, щодо надання податкової інформації, та наказ про проведення документальної планової виїзної перевірки.

В тексті клопотання зауважено, що на адресу ТОВ «Алєф компані» ніяких запитів, листів та будь-якої іншої кореспонденції від Головного управління ДФС в Одеській області не надходило, про нібито проведення вищевказаної документальної планової перевірки підприємству нічого не відомо.

Представник зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Алєф компані» постійно здійснює господарську діяльність за офіційним місцезнаходженням підприємства, а саме за адресою: 65113, Одеська область, місто Одеса, проспект Академіка Глушка, будинок 11И, кабінет 8.

Крім того, представник наголошує, що наскільки відомо підприємству, Головним управлінням ДФС в Одеській області було встановлено, що ТОВ «Алєф компані» орендує офісне приміщення за офіційним місцезнаходженням, а саме за адресою: 65113, Одеська область, місто Одеса, проспект Академіка Глушка, будинок 11И, кабінет 8. Ніякої кореспонденції від Головного управління ДФС в Одеській області на офіційну адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «Алєф компані» не надходило.

Представник ТОВ «Алєф компані» стверджує, що Товариство ніяким чином не могло дізнатись про проведення планової документальної виїзної перевірки, оскільки підприємство жодним чином не було сповіщено про проведення такої перевірки, ніякі представники від Головного управління ДФС в Одеській області на адресі підприємства не з`являлись, внаслідок чого Товариство позбавилось можливості надати свої пояснення, щодо інформації, зазначеної в узагальненій податковій інформації № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року, ніяким чином не могло підтвердити або спростувати факти, викладені в вказаній узагальненій податковій інформації.

Проте, всупереч вищевикладеному головним державним ревізором-інспектором відділу позапланових перевірок ризикових платників управління аудиту Головного управління ДФС в Одеській області ОСОБА_4 та головним державним ревізором-інспектором відділу позапланових перевірок ризикових платників управління аудиту Головного управління ДФС в Одеській області ОСОБА_5 було складено узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року, щодо ТОВ «АЛЄФ КОМПАНІ», , з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року.

Представник вказує, що в висновках до вищевказаної узагальненої податкової інформації зазначено, що:

«За звітний період декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року, встановлено неправомірне (з урахуванням зареєстрованих податкових накладних):
За результатами аналізу податкової інформації щодо ТОВ «АЛЄФ КОМПАНІ» за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року встановлено неправомірне визначення платником податків сум податкових зобов`язань при продажу товару на загальну суму 525913423,5 грн. Таким чином, платником податків порушено норми п.п.«а»/«б» п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187 Кодексу. Перелік даних наведено в додатку 4;
ТОВ «АЛЄФ КОМПАНІ» за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року встановлено неправомірне визначення платником податків сум податкового кредиту при придбанні товарів/послуг на загальну суму 528296765,1 грн. Таким чином, платником податків порушено норми п.п. «а» п. 198.1 ст. 198, абзаців першого-третього п. 198.2, абзаців першого і другого п. 198.3 та абзацу третього п. 198.6 ст. 198, абзаців другого і третього п. 201.10 ст. 201 Кодексу. Перелік даних наведено в додатку 5.»
На думку представника, до такого висновку, посадові особи Головного управління ДФС в Одеській області дійшли в ході аналізу поданих платником податкових декларацій та на підставі даних взятих з Єдиного реєстру податковим накладних, проте останніми ніяким чином не взято до уваги та не вивчено первинні документи ТОВ «Алєф компані» та не надали ніякої можливості спростувати або підтвердити інформацію зазначену в вищевказаній узагальненій податковій інформації.

На думку потерпілого та його представника посадова особа, яка зробила такий висновок з метою внесення його до узагальненої податкової інформації підробила документи, щодо направлення товариству запитів щодо надання податкової інформації у вигляді пояснень та їх документальних підтверджень, які були використані в подальшому для складення узагальненої податкової інформації. В діях посадових осіб ГУ ДПС України в Одеській області вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України. Остаточне рішення щодо наявності події кримінального правопорушення та складу кримінального правопорушення в діях вищезазначених осіб буде прийнято органами досудового розслідування відповідно до ст. ст. 91, 283 КПК України.

На даний час у кримінальному провадженні триває досудове розслідування.

На думку особи яка заявила клопотання про арешт майна, на даний час існує необхідність у накладенні арешту на інформаційну продукцію, яка міститься в інформаційній базі ДПС шляхом заборони до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню Головному управлінню ДПС в Одеській області та іншим контролюючим органам, які здійснюють адміністрування інформаційних баз ДПС, використовувати для висновків під час проведення перевірок узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року щодо ТОВ «Алєф компані», код за з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року.

Враховуючи наявність підстав вважати, що посадовими особами ДФС в Одеській області були вчинені протиправні дії було завдано істотну шкоду ТОВ «Алєф компані», оскільки складена на підставі підроблених документів узагальнена податкова інформація є підставою для висновків під час проведення перевірок і відповідно може бути використана для безпідставного накладення на підприємство фінансових санкцій, а також на підставі узагальненої податкової інформації ТОВ «Алєф компані» необґрунтовано було віднесено до переліку ризикових підприємств.

Заявник в судове зсідання не з`явився, надавши заяву, згідно якої просить розглянути клопотання за його відсутності. Клопотання підтримує, просить задовольнити в повному обсязі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не сповістив.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає що існують підстави для накладення арешту на майно, та клопотання підлягає задоволенню в повному обсязі, з наступних підстав.

Порядок накладення арешту на майно регламентований положеннями Глави 17 Кримінального процесуального кодексу.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні.

З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слідчим суддям слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Доступ до правосуддя є одним із основоположних принципів верховенства права, гарантованих Конституцією та Законами України ( ч.2 с. 55, п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст. 7, ч.6. ст. 9, ч. 6 ст. 24 КПК України).

Окрім того, рішенням Конституційного суду України від 25 грудня 1997 р. № 9-зп, та рішенням Конституційного суду України від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012 висловлено правову позицію щодо беззастережного доступу до правосуддя, та встановлено що відмова суду у прийнятті заяв та клопотань, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно ст. 64 Конституції України не може бути обмежене.

В ухвалі Європейського суду з прав людини від 08 січня 2008 року щодо прийнятності заяви №32671/02 у справі «Скорик проти України» зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності. Однак ці обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб та до такої міри, що саму його сутність буде порушено. Вони повинні відповідати законній меті і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.

Однією з основних засад кримінального провадження є закріплений у п. 14 ч. 1 ст. 7 та ст. 21 КПК України доступ до правосуддя, що передбачає право на справедливий судовий розгляд і доступ до правосуддя кожному, зокрема і потерпілому, у кримінальному проваджені незалежно від форми обвинувачення.

При цьому для справедливого судового розгляду і прийняття справедливого судового рішення важлива активна процесуальна діяльність потерпілого як учасника кримінального провадження, якого буде стосуватися цей судовий розгляд, не лише в судовому проваджені, але й під час досудового розслідування. Тому забезпечення доступу до правосуддя передбачає необхідність обґрунтованого і своєчасного залучення потерпілого до провадження, роз`яснення йому процесуальних прав і забезпечення можливості їх реалізації шляхом активної участі у з`ясуванні обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному проваджені, і мають значення для ухвалення справедливого процесуального рішення.

Отже, забезпечення доступу до правосуддя має здійснюватися на всіх стадіях кримінального провадження. На кожній стадії мають бути роз`яснені права кожному учаснику провадження і надано можливість для їх реалізації. Слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, слідчий суддя, суд, виходячи із завдань кримінального провадження, встановлених уст. 2 КПК України, повинні забезпечити швидке, повне і неупереджене досудове розслідування і судовий розгляд.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому законом порядку, позбавлення ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання його пошкодженню, приховуванню, псуванню, знищенню, перетворенню, відчуженню.

Крім того, вказана інформація, яка міститься в інформаційних базах ГУ ДПС в Одеській області, є об`єктом кримінально протиправних дій, та зберегла на собі сліди вчиненого злочину. Тобто, вона відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Розгляд клопотання про арешт майна проводився без виклику інших осіб, їх захисників, представників чи законних представників, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, що узгоджується з положеннями частини 2 статті 172 КПК України.

Таким чином, адвокатом ОСОБА_3 була доведена необхідність в накладанні арешту на інформаційну продукцію, яка міститься в інформаційній базі ДПС шляхом заборони до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню Головному управлінню ДПС в Одеській області та іншим контролюючим органам, які здійснюють адміністрування інформаційних баз ДПС, використовувати для висновків під час проведення перевірок узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року щодо ТОВ «Алєф компані», код за з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року.

Зважаючи на те, що вказані відомості є об`єктом протиправних дій, та були утворені внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є доказами у справі та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, вважаю необхідним з метою збереження відомостей що мають значення для кримінального провадження, з метою запобігання їх викривлення чи знищення, накласти на них арешт шляхом вжиття заборон.

На підставі вищезазначеного, керуючись статтями 110, 170-173, КПК України,

УХАЛИВ:

Клопотанняа адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Алєф компані» про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту, в рамках кримінального провадження №0001517 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 ч. 1 КК України задовольнити.

Вжити заходи забезпечення кримінального провадження, шляхом накладання арешту на інформаційну продукцію, яка міститься в інформаційній базі ДПС шляхом заборони до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню Головному управлінню ДПС в Одеській області та іншим контролюючим органам, які здійснюють адміністрування інформаційних баз ДПС, використовувати для висновків під час проведення перевірок узагальнену податкову інформацію № 226/15-32-14-07/40633205 від 02.07.2019 року щодо ТОВ «Алєф компані», код за з питань здійснення фінансово господарської діяльності по взаємовідносинам з платниками податків контрагентами постачальниками та контрагентами-покупцями за звітні періоди декларування ПДВ 06.07.2016 по 31.03.2019 року.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Приморського ВП в м. Одесі ГУ НП в Одеській області, в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження №0001517 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.
Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

04.05.2020