Справа № 991/886/20
Провадження1-кс/991/901/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно повідомлення ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення №67 від 18.11.2019, в якій просить:

- поновити строк на оскарження бездіяльності прокурора;

- зобов`язати уповноважених службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудового розслідування інформацію згідно повідомлення про кримінальні правопорушення від 18.07.2019 року №67 про факти вчинення злочинів з боку колишніх і нинішніх керівників Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які вступили в злочинний зговір з начальниками відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення ОСОБА_8 і ОСОБА_9 та начальником управління розпорядження землями державної власності та державної землевпорядної оцінки ОСОБА_10 та начальником відділу Держземагенства у Ружинському районі ОСОБА_11 та іншими службовими особами у Житомирській області, які шляхом підробки офіційних документів і внесення неправдивих даних до баз даних Державного земельного кадастру вилучили з законного обороту держави значні масиви земель сільськогосподарського призначення у Житомирській області, чим спричинили державі матеріальні збитки на суму більше 20 мільйонів гривень, в тому числі і заявнику та його дружині спричинили матеріальні збитки на суму біля 500 тисяч гривень, чим скоїли службові злочини, передбачені ч.2 ст.364, ч.1 ст.358 , ч.2 ст. 366 КК України;

- зобов`язати уповноважених службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури відкрити проти вказаних осіб кримінальне провадження за ознаками злочинів, передбачених ч.2 ст.364, ч.1 ст.358, ч.2 ст. 366 КК України;

- направити до слідчого підрозділу Національного антикорупційного бюро України для проведення подальшого досудового розслідування і направлення до суду;

- зобов`язати уповноважених службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у визначені Законом терміни письмово повідомити скаржника ОСОБА_3 за його домашньою адресою щодо прийнятого ними процесуального рішення по розгляду його повідомлення про кримінальне правопорушення від 18.11.2019 року №67, про дату внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань та номер кримінального провадження з наданням витягу з Єдиного реєстру досудового розслідування.

В обґрунтування скарги зазначив, що ним до приймальні громадян Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 18.11.2019 було подане повідомлення про вчинення керівниками Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та їх підлеглими, кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 358, ч.2 ст. 366 КК України, чим спричинено збитків державі на суму більше 20 мільйонів гривень, а заявнику та його дружині завдано матеріального збитку на суму близько 500 тисяч грн.

Проте, станом на дату звернення із даною скаргою до слідчого судді, відомості за вказаним повідомленням ОСОБА_3 про злочини до ЄРДР не внесено, що є порушенням статті 214 КПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав, посилаючись на викладені в ній обставини, та просив задовольнити в повному обсязі з викладених у ній підстав.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, до суду не з`явився, жодних клопотань, пояснень по справі до суду не надав, був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність представника особи, дії якої оскаржуються, не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги, дійшов наступних висновків.
Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Статтею 33-1 КПК України встановлено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Частиною 1 статті 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Аналіз вказаних положень закону дає підстави зробити висновок, що до Вищого антикорупційного суду оскаржується бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань стосовно складів злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до змісту пункту 20-2 Перехідних положень Розділу ХІ «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України у разі об`єднання в одному провадженні матеріалів досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, серед яких є кримінальні провадження, підсудні Вищому антикорупційному суду, судове провадження здійснює Вищий антикорупційний суд, якщо виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, які не віднесені до підсудності цього суду, може негативно вплинути на повноту судового розгляду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про здійснення провадження щодо розгляду скарги ОСОБА_3 , оскільки виділення в окреме провадження матеріалів зазначеної скарги щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення, які не віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду, а саме - кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 358 та ч.2 ст. 366 КК України є недоцільним.

Згідно положень ч.ч.1,2 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Скарга повертається, якщо зокрема скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З повідомлення про вчинення злочинів ОСОБА_3 вбачається, що воно було подане до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 18.11.2019, а скарга на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури надійшла до Вищого антикорупційного суду 29.01.2020, тобто з порушенням встановленого строку на оскарження.

Поряд з цим, зі змісту скарги вбачається, що заявником ставиться питання про поновлення строку на оскарження бездіяльності прокурора, пропущеного з поважних причин, оскільки ним було подану первісну скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно його повідомлення про злочини від 18.11.2019 №67 до Печерського районного суду м. Києва та ухвалою суду йому відмовлено в задоволенні скарги, оскільки підсудність розгляду вказаної скарги визначено за Вищим антикорупційним судом.

Слідчий суддя приходить до висновку, про поважність причин пропуску строку, встановленого ч.1 ст. 304 КПК України, враховуючи ту обставину, що заявник не володіє спеціальними юридичними знаннями, а також з метою усунення перешкод в доступі до правосуддя та надання можливості заявнику звернутися за захистом своїх прав, поновлює строк ОСОБА_3 на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_3 через приймальню громадян подав до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури повідомлення про кримінальні правопорушення, вчинені керівниками Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та їх підлеглими, передбачені ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 358, ч.2 ст. 366 КК України.

Вказане повідомлення про кримінальні правопорушення було отримане уповноваженою особою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та зареєстроване під вх. № 67 від 18.11.2019, про що свідчить проставлена відмітка приймальні громадян на відповідному повідомленні.

Однак, станом на день розгляду скарги, відомості, викладені у повідомленні ОСОБА_3 про кримінальні правопорушення від 18.11.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносилися, відповідний витяг скаржнику не надавався, у зв`язку із чим заявник звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 статті 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно п. 18) ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

В Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 р. «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» зазначено, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження, зокрема, передбачених ст. 2 КПК України.

Отже, зі змісту ст.214 КПК України слідує, що якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу кримінального правопорушення, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК. Також, положення законодавства не передбачають здійснення слідчим суддею оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Відповідний висновок викладено в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11 жовтня 2019 року у справі № 910/377/19 та узгоджується з Узагальненням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 12.01.2017 р. «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування».

З огляду на викладене, зі змісту повідомлення про кримінальні правопорушення, від 18.11.2019 №67, поданого до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури вбачається, що заявник порушує питання про можливе вчинення кримінальних правопорушень колишніми і нинішніми керівниками Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , начальниками відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення ОСОБА_8 і ОСОБА_9 та начальником управління розпорядження землями державної власності та державної землевпорядної оцінки ОСОБА_10 , начальником відділу Держземагенства у Ружинському районі ОСОБА_11 та іншими службовими особами у Житомирській області, які шляхом підробки офіційних документів і внесення неправдивих даних до баз даних Державного земельного кадастру вилучили з законного обороту держави значні масиви земель сільськогосподарського призначення у Житомирській області, чим спричинили державі матеріальні збитки на суму більше 20 мільйонів гривень, в тому числі заявнику та його дружині спричинили матеріальні збитки на суму біля 500 тисяч гривень, чим скоїли службові злочини за ознаками злочину, визначеного ч.2 ст.364, ч.1 ст.358 , ч.2 ст.366 КК України.

В своєму повідомленні про кримінальні правопорушення ОСОБА_3 коротко викладає обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, долучає письмові докази на підтвердження викладених відомостей, а тому відповідно до положень ст. 214 КПК відомості, викладені в повідомленні про кримінальні правопорушення ОСОБА_3 від 18.11.2019 вх.№67, підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про наявність підстав для задоволення скарги у цій частині.

Що стосується вимоги скаржника про покладення на уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури обов`язку надати витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за його повідомленням про кримінальні правопорушення, то в цій частині скарга також підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Статтею 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на зазначене, уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури зобов`язана надати заявнику витяг з ЄРДР, який підтверджує внесення відомостей за повідомленням про кримінальні правопорушення ОСОБА_3 за вх. № 67 від 18.11.2019 р. про вчинення кримінального правопорушення, через 24 години з моменту внесення таких відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст.307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про зобов`язання вчинити певну дію.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою була допущена бездіяльність, тому відповідно до ст.307 КПК України, слід зобов`язати уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури невідкладно внести відомості, які містяться в повідомленні про кримінальні правопорушення ОСОБА_3 від 18.11.2019 №67 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Поряд з цим, заявником в скарзі ставляться вимоги щодо зобов`язання уповноважених службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у визначені Законом терміни відкрити кримінальне провадження за ознаками злочинів, визначених ч.2 ст.364, ч.1 ст.358, ч.2 ст. 366 КК України, однак вказана вимога є безпідставною з огляду на те, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст. 214 КПК України).

А вимога заявника в скарзі направити кримінальне провадження до слідчого підрозділу Національного антикорупційного бюро України для проведення подальшого досудового розслідування і направлення до суду не ґрунтується на законі, оскільки доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування є виключними повноваженнями прокурора (ч.1 ст. 36 КПК України), при цьому підслідність визначається з урахуванням положень ст. 216 КПК України та в разі виникнення спору, вирішується керівником органу прокуратури вищого рівня, а у кримінальному провадженні, яке може належати до підслідності Національного антикорупційного бюро України, вирішується Генеральним прокурором або його заступником (ст. 218 КПК України).

Крім того згідно положень ст.36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу є самостійним у своїй процесуальній діяльності, а тому суд не може давати вказівки стосовно того, якому органу досудового розслідування направляти кримінальне провадження, це є виключно прерогативою прокурора та прокурорів вищого рівня.

З огляду на викладене скарга заявника підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 7, 9, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень згідно повідомлення ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення №67 від 18.11.2019 та надати ОСОБА_3 витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1