Справа № 712/4208/20
Провадження № 1-кс/712/2139/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 травня 2020 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В:

Слідчий СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Клопотання мотивується тим, що Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.04.2020 у невстановлений період часу, перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вул. Ярославська, 22, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , умисно, незаконно, без мети збуту, придбав шляхом знахідки п`ять поліетиленових пакетики із порошкоподібною речовиною білого кольору з помаранчевим відтінком які незаконно зберігав при собі, з метою подальшого особистого вживання.

Після чого, 08.04.2020 близько 16 години 35 хвилин в ході огляду місця події за адресою: м. Черкаси, вул. Ярославська, 22, поблизу четвертого під`їзду будинку було вилучено в присутності понятих п`ять поліетиленових пакетики із вмістом порошкоподібної речовини білого кольору з помаранчевим відтінком, яка відповідно до висновку експерта № 2/752 від 23.04.2020 містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін , маса якої становить 0,3981 грама.

За даним фактом СВ ЧВП ГУНП в Черкаській області внесено відомості до ЄРДР за № 0001589 від 08.04.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

29.04.2020 постановою слідчого СВ ЧВП ГУНП в Черкаській області кримінальне правопорушення, перекваліфіковано з ч. 1 ст. 309 КК України на ч. 2 ст. 309 КК України.

У ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Архангельськ, Архангельської області, Російської Федерації, українець, громадянин України, освіта середня, тимчасово непрацюючий, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС, учасником бойових дій, депутатом не являється, не маючий на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , відносно якого скеровано до суду обвинувальний акт за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309, ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України.

30.04.2020 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом працівника ЧВП ГУНП в Черкаській області про вчинений злочин, протоколом огляду місця події від 08.04.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , висновком експерта № 2/752 від 23.04.2020.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який відповідно до ч. 2 ст. 309 КК України, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні, та вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж провадженні, та вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_6 , з метою запобігання наявних вищевказаних ризиків неможливо застосувати до ОСОБА_6 , більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою. Даний вид запобіжного заходу необхідно обрати ОСОБА_6 , не виходячи з каральних міркувань, а лише з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задоволити.

Підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки органом досудового розслідування не доведені ризики передбачені ст. 177 КПК України. Вину в інкримінованому злочині підозрюваний визнає та щиро розкаюється.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжний заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_6 кримінальному правопорушенні.

В своєму клопотанні, слідчий посилається на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду № 4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

В судовому засіданні прокурором та слідчим не доведено факту переховування підозрюваного від органів досудового розслідування.

Крім того, посилання слідчого на той факт, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення спростовуються постановою слідчого від 24.04.2020 року про визнання та приєднання до даного кримінального провадження речовим доказом амфітаміна та переданням його на відповідальне зберігання в кімнату для збереження речових доказів при Черкаському ВП ГУНП в Черкаській області.

ОСОБА_6 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_6 перебуває у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб. Відповідно до довідки КНП «Черкаський міський пологовий будинок «Центр матері та дитини»» дружина підозрюваного перебуває на обліку по вагітності.

Разом з тим, відповідно до службової характеристики, наданої захисником ОСОБА_6 , останній раніше проходив військову службу на посаді командира стрілецького взводу роти охорони в Національній гвардії України, а тому займав відповідальне становище, високі моральні якості та повинен бути принциповим і непримиренним до порушень закону, особисто суворо дотримуватися вимог закону. Крім того, на даний час підозрюваний не працевлаштований та має на утриманні вагітну дружину, що свідчить про відсутність стабільного доходу, що може спонукати його систематично вчинення інших злочинів. Попередня поведінка ОСОБА_6 дає підстави вважати, що останній на шлях виправлення не став та скоїв новий злочин в період розгляду судом іншого інкримінованого злочину.

За таких обставин, та аналізу зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, суд вважає, що підозрюваний ОСОБА_6 не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобового домашнього арешту.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194 195, 369 372, 369 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах досудового строку, тобто до 28 червня 2020 року, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не залишати житло за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 цілодобово;

- не відлучатись із населеного пункту в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному, слідчому, та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1