Номер провадження 1/754/3/20
ПОСТАНОВА
Іменем України

19 березня 2020 рокуКолегія суддів Деснянського районного суду м. Києва в складі:
головуючого: судді ОСОБА_1
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,
за участю:
прокурора: ОСОБА_5 ,
обвинуваченого: ОСОБА_6 ,
захисника: ОСОБА_7 ,
представника потерпілої: ОСОБА_8
розглянувши кримінальну справу по обвинуваченню
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Волоське Дніпропетровського району Дніпропетровської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 115, п.п. 9,13 ч.2 ст. 115, ч. 5 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Деснянського районного суду перебуває кримінальна справа по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 115, п.п. 9,13 ч.2 ст. 115, ч. 5 ст. 185 КК України.
19 березня 2020 року в судовому засіданні прокурором ОСОБА_5 заявлено відвід судді ОСОБА_2 , посилаючись на те, що під час досудового розслідування суддею ОСОБА_2 обвинуваченому ОСОБА_6 обиралась міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та було продовжено строк тримання обвинуваченого під вартою. Окрім того, прокурор зазначив, що вказані підстави вже були предметом розгляду заяви про відвід судді ОСОБА_2 у даній кримінальній справі у 2018 році, за результатами якого даного суддю було відведено від участі у розгляді кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_6
Вислухавши думку представника потерпілого, який просив заяву прокурора задовольнити, захисника який підтримав заяву прокурора, обвинуваченого, який просив вирішити заяву на розсуд колегії суддів, дослідивши надані прокурором матеріали, колегія суддів приходить до наступного.
Відповідно до ч.1ст.81 КПК України, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли відображення у ст. 21 КПК, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 54 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його об`єктивності.
Як убачається з матеріалів кримінальної справи ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 27.02.2008 року задоволено заяву захисника про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 від участі у розгляді кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 115, п.п. 9,13 ч.2 ст. 115, ч. 5 ст. 185 КК України (а.с. 215 т. 11).
Відповідно до повторного автоматизованого розподілу матеріалів кримінального провадження, була визначена колегія суддів для розгляду даної кримінальної справи у складі головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).
Проте, між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (див. рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру»).
У деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення у справі «Де Куббер проти Бельгії»).
Європейський суд з прав людини зазначає у рішеннях «Делкурт проти Бельгії», «Пєрсак проти Бельгії» і «Де Куббер проти Бельгії», що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.
Таким чином, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, положення пункту 1 ст. 6 Конвенції, ч. 1 ст. 21 КПК, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити заяву прокурора про відвід судді ОСОБА_2 , тим самим забезпечити достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у безсторонності суду.
Керуючись ст.ст. 75,80,81,82 КПК України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

Заяву прокурора про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 , - задовольнити.
Відвести суддю Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_2 від участі у розгляді кримінальної справи по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ст. ч. 1 ст. 115, п.п. 9,13 ч.2 ст. 115, ч. 5 ст. 185 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3