Провадження № 1-кс/761/9854/2020
У Х В А Л А
Іменем України
02 червня 2020 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ),
захисника ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_8 , погоджене з начальником відділу прокуратури Київської області ОСОБА_9 , про продовження строку тримання під вартою:
ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Молдови, уродженець Республіки Молдова м. Кагул, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України, по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за № 0004451 від 17.09.2019 р.,-
В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 29.05.2020 року надійшло вищевказане клопотання.
Слідчий обгрунтовує клопотання тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004451 від 17.09.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України.
13.02.2020 о 07 годині 26 хвилин, за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 257 КК України, у порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ).
13.02.2020 о 23 годині 58 хвилин, підозрюваному ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.
14.02.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 12.04.2020.
03.04.2020 слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва продовжив строк досудового розслідування до п`яти місяців, тобто до 13.07.2020.
08.04.2020 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави строком до 06.06.2020 включно.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.
Слідчий зазначає, що продовжують існувати ризики враховані при обранні запобіжного заходу, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних, потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю задовольнити клопотання.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник проти задоволення клопотання заперечив, та подав клопотання про відмову в задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Підозрюваний підтримав думку захисника.
Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані суду матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.199 КПК України слідчий судя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Відповідно до пунктів, 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч.3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1)Виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою;
2)Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень.
Слід окремо зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), що має місце в даному випадку.
У слідчого судді, є підстави вважати доведеним наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме про те, що в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням підозрюваного під вартою ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) буде переховуватися від органу досудового розслідування, оскільки підозрюваному, у випадку доведеності його вини загрожує покарання у виді довічного позбавлення волі.
У рішенні «В. проти Швейцарії» (WvsSwitzerland, 14379/88, 26.01.1993) ЄСПЛ зазначив, що небезпеку переховування обвинуваченого від суду не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її слід визначати з врахуванням низки інших факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або ж зробить її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом.
Разом з тим, згідно з практикою ЄСПЛ серйозність звинувачень може дати підставу судовим органам обрати чи продовжити особі той чи інший запобіжний захід.
Крім цього, перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу на покази свідків, потерпілих, які вже допитані, або будуть допитані по кримінальному провадженню, з метою уникнення кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення у якому останньому повідомлено про підозру.
Також слідчий суддя вважає доведеним ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки під час вчинення вказаного злочину використовувались знаряддя, інші речі та документи, місцезнаходження яких на даний час не встановлено, а відтак наявні всі підстави вважати, що без продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) може вжити заходів, які в подальшому унеможливлять відшукання вказаних речей.
При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Отже враховуючи конкретні обставини справи, що вказують на наявність достатніх підстав вважати обґрунтованою підозру ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ) у вчиненні злочинів, передбачених ст. 257, ч. 4 ст. 187 КК України, тяжкість покарання, що загрожує останньому за їх скоєння, вік та стан його здоров`я, соціальні зв`язки, репутацію підозрюваного, а також те, що ризики які враховувалися при застосуванні та продовженні міри запобіжного заходу не зникли, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.
Також, враховуючи на характер вчиненого правопорушення, а саме поєднаного із застосуванням насильства, слідчий суддя у відповідності до п.п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави.
Керуючись ст.ст. 176-179, 184, 193, 194, 199, 372, 376 КПК України,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 42 (сорок два) дні, тобто до 13.07.2020 року, включно.
Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити тривалістю 42 (сорок два) дні, тобто до 13.07.2020 року, включно.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1