Ухвала
іменем України

24 березня 2020 року
м. Київ
справа № 589/4586/18
провадження № 51-6406впс19

Верховний Суд (далі Суд) колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні подання Сумського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 10 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою до іншого суду апеляційної інстанції,
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Сумського апеляційного суду про направлення вищевказаних матеріалів провадження до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що неможливо утворити склад суду в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду для розгляду апеляційної скарги обвинуваченого, оскільки троє з п`яти суддів, які входять до її складу, не можуть брати участі у цьому провадженні з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.

Учасникам судового провадження було повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.
Перевіривши доводи, наведені у поданні, дослідивши матеріали провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Положеннями ч. 3 ст. 34 КПКвстановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Як убачається з наданих матеріалів, 16 березня 2020 року до Сумського апеляційного суду в порядку апеляційного оскарження надійшли матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст.309 Кримінального кодексу України, на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 10 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сумського апеляційного суду від 16 березня 2020 року визначення колегії суддів для розгляду вказаних матеріалів кримінального провадження не відбулося, оскільки з п`яти суддів, які працюють в судовій палаті з розгляду кримінальних справ зазначеного суду апеляційної інстанції, троє суддів, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 брали участь у цьому кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування, а тому відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КК України не мають права брати участь у цьому провадженні.

Загальними зборами суддів Сумського апеляційного суду від 29 січня 2019 року було прийнято рішення про відмову включення суддів судової палати з розгляду цивільних справ до резервного складу судової палати з розгляду кримінальних справ, що виключило можливість внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, які затверджуються зборами суддів.
Як убачається з наявної в Суду інформації, станом на 24 березня 2020 року кількість суддів у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду не змінилася.
За таких обставин, неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Таким чином, оскількидля судового розгляду вказаного кримінального провадження в Сумському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Сумського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження до Харківського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПКУкраїни, Суд
постановив:
Подання Сумського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження щодо ОСОБА_5 за апеляційною скаргою обвинуваченого на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 10 лютого 2020 року про продовження строку тримання під вартою направити з Сумського апеляційного суду до Харківського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3