Справа № 308/8535/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 серпня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002200 від 15.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ,погоджене прокурором про призначення товарознавчої експертизи, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, у кримінальному провадженні, відомості про яке зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002200 від 15.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ,погоджене прокурором про призначення товарознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання зазначає наступне:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.07.2019 року до ч/ч Ужгородського ВП ГУНП в Закарпастькій області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , про те, що близько 17.00 год. 14.07.2019 року перебуваючи напроти будинку АДРЕСА_2 , невстановлені особа ромської народності нанесли заявнику декілька ударів руками в область голови. Згідно травмологічного талону було поставлено першочерговий діагноз: забійна рана м`яких тканин, забійна рана передньої поверхні с/з лівого стегна.
За даним фактом 15 липня 2019 року слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області було розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

07.08.2019 року постановою слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області вказане кримінальне провадження було перекваліфіковано з ч. 1 ст. 125 КК України на ч. 2 ст. 186 КК України, враховуючи покази потерпілого гр. ОСОБА_4 , який зазначив, що під час того як йому наносилися тілесні ушкодження, із шиї останнього зірвали золотий ланцюжок вагою 8,2 грама.

Відповідно до п. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України визначено, що слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Так, в статті 131 КПК України наведено чіткий перелік видів заходів забезпечення кримінального провадження, котрі застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а саме 1) виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3) тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади; 4-1) тимчасове відсторонення судді від здійснення правосуддя; 5) тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7) арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

Згідно ч. 2 ст. 242 Кримінального процесуального кодексу України слідчий або прокурор зобов`язані звернутись з клопотанням до слідчогосудді для проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України. 6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.

Враховуючи викладене та відповідно до п.6 ч.2 ст. 242 Кримінального процесуального кодексу України слідчий або прокурор зобов`язані звернутись з клопотанням до слідчого судді для проведення товарознавчої експертизи щодо встановлення суми завданого збитку спричиненого кримінальним правопорушенням.

Керуючись ст. ст. 40, 242, 243, 244 КПК України, слідчий просить: доручити відповідній експертній установі провести товарознавчу експертизу з метою встановлення суми завданого збитку потерпілому. На вирішення експерту поставити наступні запитання: Яка залишкова вартість ланцюжка виготовленого із золота 585 проби (8,2 грама) бувшого у використанні з урахуванням ознак зносу станом цін на 14 липня 2019 року? Для проведення експертизи експерту направити копію протоколу допиту потерпілого ОСОБА_4 від 15.07.2019 року на 4 аркушах. На вимогу експерта представити для ознайомлення матеріали кримінального провадження №0002200 від 15.07.2019. Якщо дослідження буде пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, відповідно до вимог п. 3 ч. 5 ст. 69 КПК України надати експерту дозвіл на його часткове, або повне знищення.

Слідчий у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, подав рапорт про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч.3 ст.244 КПК України, клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
Розглянувши клопотання, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 242 Кримінального процесуального кодексу України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України. 6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням. Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.
Відповідно до ч.1 ст.244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді. Згідно з частиною 6 статті 244 Кримінального процесуального кодексу України слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Слідчий суддя самостійно визначає експерта, якого необхідно залучити, або експертну установу, якій необхідно доручити проведення експертизи.
Як вбачається зі змісту прохальної частини клопотання, слідчий просить про надання дозволу на повне або часткове знищення об`єкта в процесі дослідження.

Наказом Міністерства Юстиції України № 08.10.98 № 53/5 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998 р. за № 705/3145 Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень. Згідно п.2.2 зазначеної Інструкції: на експерта покладаються обов`язки зокрема забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). П. 3.3 передбачено, якщо під час проведення експертизи об`єкт (об`єкти) дослідження може(уть) бути пошкоджений(і) або знищений(і), у документі про призначення експертизи (залучення експерта) повинен міститися дозвіл на його пошкодження або знищення. У п. 4.12.Інструкції зазначається, що при проведенні дослідження експерт повинен уживати заходів щодо збереження наданих на експертизу об`єктів, аби не допустити їх знищення або пошкодження. Якщо за характером дослідження зберегти об`єкт неможливо, а в документі про призначення експертизи (залучення експерта) відсутній дозвіл на пошкодження ( знищення) цього об`єкта, то на його пошкодження чи знищення має бути отримана письмова згода органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У разі пошкодження чи знищення об`єкта в процесі дослідження до висновку експертизи вноситься про це відповідний запис. Пошкоджені під час дослідження об`єкти або їх залишки повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Пунктом 3 ч.5 ст.69 КПК України передбачено, що експерт зобов`язаний: забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від особи, яка залучила експерта.

Враховуючи, що поставлені на вирішення експерта питання мають суттєве значення для даного кримінального провадження, клопотання подане з додержанням вимог ч. 2 ст. 242, ч.2 ст. 244 КПК України, приймаючи до уваги, що для повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування, об`єктивного дослідження всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, є необхідність проведення товарознавчої експертизи, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 242-244, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0002200 від 15.07.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України ,погоджене прокурором про призначення товарознавчої експертизи задовольнити.
Призначити в даному кримінальному провадженні товарознавчу експертизу. На вирішення експерту поставити наступне запитання:

Яка залишкова вартість ланцюжка виготовленого із золота 585 проби (8,2 грама) бувшого у використанні з урахуванням ознак зносу станом цін на 14 липня 2019 року?

Проведення експертизи доручити експертам Закарпатського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
Зобов`язати слідчого направити в розпорядження експерта для дослідження копію протоколу допиту потерпілого ОСОБА_4 від 15.07.2019 року на 4 аркушах, а також всі необхідні для проведення дослідження матеріали даного кримінального провадження.

Якщо дослідження буде пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, відповідно до вимог п. 3 ч. 5 ст. 69 КПК України надати експерту дозвіл на його часткове знищення.

Висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він був залучений.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1