Справа № 180/1906/19
Провадження № 1-кп/0182/1025/2019
У Х В А Л А
Іменем України
19.11.2019 року м. Нікополь

Нікопольський міскрайонний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі в режимі відео конференції кримінальне провадження відомості про вчинення якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2014 року за №0000149 стосовно ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 307, ч.1 ст. 263 КК України,
з участю сторін кримінального провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
В С Т А Н О В И В:
22.10.2019 року в провадження судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07.10.2019 р. надійшло кримінальне провадження №0000149 за обвинуваченням ОСОБА_3 за правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 309, ч.2 ст.307, ч.1 ст. 263 КК України. Стосовно обвинуваченого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 20 листопада 2019 року, включно.
Обвинувачений ОСОБА_3 в судове засідання не доставлений, від участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовився, заперечень щодо клопотання прокурора не надав.

Прокурор звернувся з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді тримання під вартою на строк судового розгляду, але не більше 60 днів. При цьому прокурор посилався на те, що обвинувачений може продовжити вчиняти інші злочини і може переховуватися від суду, оскільки після оголошення підозри останній почав переховуватись від органів слідства, в зв`язку з чим 23.10.2014 р. його було оголошено у розшук. Також він може незаконно впливати на свідків, оскільки останні ще не допитані судом.
Захисник ОСОБА_5 просив обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою,незважаючи на те, що стосовно ОСОБА_3 ухвалою слідчого судді визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши наявні матеріали провадження, вважаю, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з наступних підстав.
Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є не лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до вимог ст.. 12 КК України є тяжкими злочинами, а також наявність ризиків, що дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, на які в даному випадку вказав прокурор. Суд враховує такі ризики, як можливість ухилитися від суду та продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення. Згідно висунутого обвинувачення, ОСОБА_3 вчинив кілька тяжких злочинів та злочин середньої тяжкості, пов`язані з незаконним обігом наркотичних засобів та з незаконним обігом зброї, в період іспитового строку. Прокурором доведено, що після оголошення йому підозри у скоєні вказаних злочинів, останній почав переховуватись від органів досудового розслідування, в зв`язку з чим 23.10.2014 року був оголошений у розшук. Таким чином очевидно, що ОСОБА_3 , який не має законного джерела прибутку, сталих родинних зв`язків, оскільки жодна особа не виявила бажання поручитися за його процесуальну поведінку чи взяти його на поруки, може вчинити інше кримінальне правопорушення а бо переховуватися від суду в подальшому. Тому, тримання обвинуваченого під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, що не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. Ухвалою слідчого судді визначено як альтернативний запобіжний захід заставу, у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 160560 гривень. Підстав для зміни визначеного раніше розміру застави не вбачається. Однак, з урахуванням тієї обставини. що провадження перебуває на розгляді в суд, слід змінити зобов`язання, покладені на обвинуваченого тією ж ухвалою слідчого судді.
В разі внесення застави, на обвинуваченого ОСОБА_3 відповідно до вимог ч.5 ст. 194 КПК України покладаються наступні обов`язки:
-прибувати до суду у визначений час,
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Керуючись ч.3 ст.315 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк судового розгляду, але не більше 60 днів, тобто до 17 січня 2020 року.
Визначити розмір застави для підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 160560 (сто шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.
У разі внесення застави на обвинуваченого ОСОБА_3 слід покласти наступні обов`язки:
- прибувати до суду у визначений час,
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії зобов`язань два місяці з моменту внесення застави.
Щодо особи стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою уповноважена службова особа місця ув`язнення повинна роз`яснити обвинуваченому його обов`язки і наслідки їх невиконання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Суддя: ОСОБА_1