ЄУН справи 678/984/19
Провадження №1-кс-678-436/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2019 року смт. Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення Летичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про проведення експертизи по кримінальному провадженню, внесеному 19 серпня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 вересня 2019 року до суду надійшло клопотання слідчого згідно якого досудовим розслідуванням встановлено, що впродовж липня та першої декади серпня 2019 року по АДРЕСА_1 неповнолітні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , періодично вчиняли дії сексуального характеру, пов`язані із анальним проникненням в тіла ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з використанням геніталій.

19 серпня 2019 року відомості про подію внесено до ЄРДР.

Слідчий в клопотанні посилається на ч. 1 ст. 509 КПК України, яка регламентує порядок проведення психіатричної експертизи та вказує, що судово-психіатрична експертиза в кримінальному процесі згідно зі статтями 76, 204 КПК України належить до числа експертиз, які обов`язково мають бути призначені для визначення психічного стану обвинуваченого або підозрюваного у тих випадках, коли в справі є дані, що викликають сумнів у їх осудності чи можливості в період провадження у справі усвідомлювати свої дії або керувати ними. При виникненні сумнівів щодо психічної повноцінності обвинуваченого, підозрюваного, підсудного, потерпілого, свідка, цивільного позивача і відповідача, а також: особи, стосовно якої вирішується питання про її цивільну дієздатність, призначається судово-психіатрична експертиза.

Слідчий вказав, що беручи до уваги, що вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких насильницьких злочинів щодо малолітніх, саме тому для визначення психічного стану особи, на яку вказують малолітні потерпілі, ОСОБА_5 необхідно призначити амбулаторну судово-психіатричну експертизу, для проведення якої необхідні спеціальні пізнання в області судової психології та психіатрії.

Враховуючи, що для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, які дадуть можливість встановити чи хворів неповнолітній ОСОБА_5 психічними захворюваннями на час вчинення дій щодо малолітніх потерпілих, чи здатен він правильно оцінювати обставини, що мають значення для справи і давати відповідні показання, визначити психічний стан неповнолітнього ОСОБА_5 на момент вчинення дій щодо малолітніх потерпілих, чи схильний неповнолітній ОСОБА_4 до фантазування, навіювання, перекручування фактів, слідчий просить призначити амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам відділення судово-психіатричних експертиз Хмельницької обласної психіатричної лікарні №1.

Слідчий подав суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, таке підтримує.

Фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів не здійснювалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Ознайомившись з клопотанням та доданими матеріалами слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ч. 3 ст. 242 КПК України примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

У ч. 1 с. 243 КПК України визначено, що експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Відповідно до ч. 2 ст. 244 КПК України у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

У ч. 4 ст. 244 КПК України вказано, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим до клопотання додано копії:

наказу СУ ГУНП в Хмельницькій області від 02 січня 2019 року «Про встановлення спеціалізації слідчих ГУНП в Хмельницькій області» згідно якого закріплено за розслідуванням кримінальних проваджень, в яких кримінальні правопорушення вчинені неповнолітніми або за їхньою участю, у слідчих відділах (відділеннях) ГУНП в Хмельницькій області певних працівників;

витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про вказану у клопотанні слідчого подію, відомості про яку внесено до ЄРДР 19 серпня 2019 року із правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 152 КК України;

постанови про створення слідчої групи від 19 серпня 2019 року за підписом заступника начальника СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , старшим групи визначено слідчого Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 ;

постанови заступника керівника Хмельницької місцевої прокуратури ОСОБА_9 про призначення групи прокурорів від 19 серпня 2019 року, старшим групи призначено прокурора ОСОБА_10 ;

письмові пояснення від 19 серпня 2019 року ОСОБА_11 про відомі їй факти насильства щодо дітей;

письмові пояснення від 19 серпня 2019 року згідно яких ОСОБА_4 повідомив про відомі йому обставини по суті кримінального правопорушення;

письмові пояснення від 19 серпня 2019 року згідно яких ОСОБА_5 повідомив про відомі йому обставини по суті кримінального правопорушення.

Інших документів до клопотання не долучено.

Разом з тим, надана копія Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань є неналежної якості, адже не дозволяє слідчому судді пересвідчитись в тому, коли саме така копія виготовлена.

Надана копія постанови про призначення групи прокурорів не містить підпису особи, яка підписала даний документ.

Доданий до клопотання наказ СУ ГУНП в Хмельницькій області від 02 січня 2019 року є неповним, адже містить лише частину тексту.

Надані слідчим письмові пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 також є неповними, адже не містять повного відображення тексту.

У вступній частині клопотання слідчого зазначено, що це клопотання про призначення амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи, водночас у мотивувальній частині клопотання зазначено про амбулаторну судово-психіатричну експертизу.

Отже, клопотання в частині визначення виду експертизи є суперечливим.

Слідчий посилається у клопотанні на ст.ст. 76, 204 КПК України і вказує, що саме цими статтями КПК України регламентовано призначення судово-психіатричної експертизи в кримінальному процесі.

Водночас, ст. 76 КПК України регламентує недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні, а ст. 204 КПК - заборону затримання без дозволу слідчого судді, суду.

Отже, слідчий, посилаючись і обґрунтовуючи своє клопотання ст.ст. 76, 204 КПК України, вводить суд в оману, оскільки вказані норми процесуального закону взагалі не стосуються порядку проведення експертиз.

Слідчий послався у своєму клопотанні на ч. 1 ст. 509 КПК України і просить провести амбулаторну судову психолого-психіатричну експертизу.

Водночас, слідчий не послався на будь-який нормативно-правовий акт, який регламентує процедуру проведення такого виду експертиз.

У п. 4 прохальної частини клопотання слідчий просить для проведення судово-медичної експертизи направити неповнолітнього до Хмельницької обласної психіатричної лікарні №1 на період не більше 10 днів.

Саме зазначення у п. 4 прохальної частини клопотання про направлення неповнолітнього в експертну установу вказує на те, що фактично слідчий суддя має вирішити це питання у відповідності до ч. 3 ст. 242 КПК України згідно якої примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду.

Тобто, суд має примусово залучити неповнолітнього для проведення експертизи.

Однак, слідчий до клопотання не додав письмову відмову неповнолітнього або його законного представника від проведення психіатричної експертизи.

До клопотання не додано копію документа згідно якого неповнолітньому та його законному представнику роз`яснено процесуальні права, а також їх процесуальний статус.

Як вже зазначалось, подане слідчим клопотання стосується неповнолітнього.

Згідно ч. 2 ст. 6 СК України малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Однак, ні у витягу з ЄРДР, ні у самому клопотанні слідчого не вказується на процесуальний статус особи (підозрюваний, потерпілий, свідок тощо), відносно якої до суду подано клопотання.

Слідчий в мотивувальній частині клопотання лише зазначає, що неповнолітній ОСОБА_5 є особою, на яку вказують малолітні потерпілі, є особою, яка вчинила дії щодо малолітніх потерпілих.

Разом з тим, таке формулювання є нечітким і не дозволяє слідчому судді належним чином зрозуміти, що має на увазі слідчий під вказаним формулюванням.

У цьому ж кримінальному провадженні, але з приводу інших питань, слідчим суддею постановлялась ухвала від 23 серпня 2019 року і було повернуто клопотання слідчому. Судом у вказаній ухвалі зазначено наступне.

03 червня 2016 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ направив судам інформаційний лист «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями».

У розділ 3 «Практика розгляду слідчими суддями клопотань про залучення особи для проведення медичної та психіатричної експертизи» вказано, що КПК, крім підозрюваного, обвинуваченого (виходячи з ч. 2 ст. 509 КПК) не визначає кола учасників кримінального провадження, які можуть бути примусово направлені до медичного закладу для проведення стаціонарної психіатричної експертизи. Зі змісту ч. 1 ст. 509 КПК вбачається, що метою проведення стаціонарної психіатричної експертизи є встановлення таких обставин: 1) чи була особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння у неосудному або обмежено осудному стані; 2) чи вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Натомість зазначені обставини не охоплюють психічний стан потерпілого. Тому надання дозволу на направлення потерпілого для проведення стаціонарної психіатричної експертизи є грубим порушенням процесуального законодавства, а така експертиза стосується винятково особи, яка ймовірно вчинила суспільно небезпечне діяння.

Проте психічний стан потерпілого може належати як до кваліфікуючих ознак злочину, який інкриміновано підозрюваному (наприклад, як ознака безпорадного стану), так і до обставин, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого правопорушення, або обставин, які обтяжують покарання (обставини, які підлягають доказуванню). Разом з тим зазначені обставини можна встановити без направлення потерпілого на стаціонарну психіатричну експертизу.

Зазначаючи про вказаний інформаційний лист суд мав на меті донести слідчому позицію суду касаційної інстанції у зазначеній категорії справ для врахування при підготовці у майбутньому клопотань по даній справі.

Разом з тим, слідчий вказаних рекомендацій не дотримався.

Як вбачається із зазначеного інформаційного листа психіатрична експертиза може бути призначена винятково щодо особи, яка ймовірно вчинила суспільно небезпечне діяння.

При цьому, має бути чітко визначений процесуальний статус такої особи.

Матеріали клопотання слідчого даних про процесуальний статус неповнолітнього ОСОБА_5 не містять.

Підсумовуючи вищезазначене слід прийти до висновку, що слідчий при зверненні до слідчого судді з клопотанням не дотримався вимог ст. 244 КПК України.

У зв`язку з тим, що клопотання слідчого про проведення експертизи не відповідає вимогам закону, таке клопотання слід повернути його ініціатору.

Керуючись ст.ст. 242-244 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Повернути слідчому слідчого відділення Летичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_3 клопотання про проведення амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи, по кримінальному провадженню, внесеному 19 серпня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000223 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 152 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1