Справа № 387/705/19
Провадження № 1-кс/396/807/19
УХВАЛА
Клопотання мотивоване тим, що строк міри запобіжного заходу - тримання під вартою ОСОБА_5 спливає 01.11.2019 року о 07 годині 00 хвилин. Необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 підтверджується тим, що виходячи з тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що були враховані при обранні йому запобіжного заходу, наявність яких не зменшилась та продовжує існувати і на даний час, а також існують ряд обставин, які на даний час перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою. Зокрема слідчий вважає за необхідне продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою з метою запобігання спробам останнього переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та потерпілу особу, місце проживання яких підозрюваному відомі, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив суд його задовольнити з підстав наведених у клопотанні.
Прокурор у судовому засіданні вважала доцільним продовження тримання підозрюваного під вартою, посилаючись на те що пред`явлена підозра ОСОБА_5 в скоєні злочину є обгрунтованою, ризики які було враховано при обранні даного виду запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечував, щодо задоволення клопотання слідчого про продовження строку тримання його під вартою.
Захисник ОСОБА_6 , проти заявленого клопотання не заперечував.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення сторона обвинувачення підтверджує зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події від 01.08.2019 року (а.к. 8-12); протоколами допиту свідків ОСОБА_7 від 01.08.2019 року (а.к. 19-20), ОСОБА_8 від 01.08.2019 року (а.к. 21-22), при цьому свідки попереджалися про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань та за відмову від давання показань; протоколом допиту підозрюваного від 05.03.2019 року (а.к. 44-46).
01.08.2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто у скоєнні умисного вбивства своєї матері ОСОБА_9 .
Ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2019 року відносно ОСОБА_5 застосовано міру запобіжного заходу тримання під вартою на шістдесят днів до 30.09.2019 року.
26.09.2019 року ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області підозрюваному ОСОБА_5 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 01.11.2019 року 07 год. 00 хв..
29.10.2019 року ухвалою слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області продовжено строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні до п`яти місяців тобто до 01 січня 2020 року.
Так, згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкодити кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення в якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно з вимогами ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовженим слідчим суддею в межах строку досудового розслідування. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати двадцяти місяців у кримінальних провадженнях щодо тяжких та особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подано з дотриманням вимог п.1 ст.199 КПК України.
Прокурором та слідчим під час розгляду клопотання доведено, що підозрюваний ОСОБА_5 при обранні більш м`якого запобіжного заходу матиме можливість:
- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 постійної роботи та джерела доходів не мав, проживав за рахунок пенсії своєї матері та випадкових заробітків, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, санкція статті, передбаченої ч. 1 ст. 115 КК України передбачає застосування покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому не виключається ризик самовільного залишення місця проживання з метою ухилення від кримінальної відповідальності;
- незаконно впливати на свідків та потерпілу особу у вказаному кримінальному провадженні, місце проживання яких підозрюваному відомі, з метою зміни їх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення з метою уникнення від кримінальної відповідальності.
Враховуючи зазначені вище ризики і наявність вірогідності обґрунтованої підозри, продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є найбільш прийнятним, а інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути ризики, передбачені ст. 177 КПК України з наступних причин:
- особисте зобов`язання - не доцільно застосувати у зв`язку з тим, що даний запобіжний захід є найбільш м`яким, а ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, що є особливо тяжким злочином, та його застосування не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків;
- особиста порука - на адресу слідчого відділу та прокуратури, суду не надходили для розгляду письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_5 , сторона захисту їх не представила;
- застава - підозрюваний офіційно не працює, не має постійного джерела доходів, слідчому чи прокурору, суду не надходили заяви або клопотання від підозрюваного ОСОБА_5 , рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу. Крім того, застава не може бути застосована, так як злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено із застосуванням насильства.
- домашній арешт - не можливо застосувати, так як підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, за місцем проживання характеризується негативно, зловживав алкоголем, з сусідами проживав не в дружніх стосунках, що ставить під ризик добросовісне виконання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а тому підозрюваний підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання вчиненню вищевказаних ризиків та нових злочинів.
Крім того, встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Жодних доказів про те, що підозрюваний не може утримуватися під вартою, стороною захисту не представлено.
Ризики, встановлені в ході обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 не зменшилися та на даний час продовжують існувати, що виправдовує тримання підозрюваного під вартою.
При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, крім наявності підстав, зазначених ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, приймає до уваги наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, тяжкість покарання, що йому може бути обране у разі доведеності вини, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, у рішенні по справі "W проти Швейцарії" від 26.01.1993 р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
Європейський суд з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії" закріпив, що "суворість передбаченого покарання" є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя враховує також вимоги дотримання розумного строку тримання під вартою, що відповідає загальним положенням щодо розумних строків, викладених у правовій позиції Європейського суду з прав людини в рішенні у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, згідно з якою "розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості".
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
У зв`язку з встановленими обставинами, враховуючи положення, передбачені ст.176-178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявний суспільний інтерес в справі, який в даному випадку, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та обґрунтованість клопотання та доцільність продовження строку запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою в межах строків досудового розслідування, яке не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Зазначене свідчить, що продовжують існувати ризики, передбачені пп. 1, 3-5 ч.1 ст.177 КПК України і для їх запобігання застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім, тому необхідно продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 на 60 днів, тобто до 28.12.2019 року 07 год 00 хв., в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 183, 197, 199, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання СВ Добровеличківського ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі "Кропивницький слідчий ізолятор" на 60 днів, в межах строку досудового розслідування до 07 години 00 хвилин 28 грудня 2019 року, без права внесення застави.
Встановити строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 07 години 00 хвилин 28 грудня 2019 року.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копія ухвали слідчого судді негайно вручається підозрюваному після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з часу її проголошення.
Повний текст ухвали складено 30 жовтня 2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1