Провадження № 1-кс/0203/1253/2019
УХВАЛА
15 листопада 2019 року слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

власника майна - ОСОБА_4 ,

захисників власника майна - адвокатів ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, заявлене в рамках кримінального провадження №0001710, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
До Кіровського районного суду м. Дніпропетровська на підставі ухвали Дніпровського апеляційного суду від 06.11.2019 року надійшло вищезазначене клопотання слідчого, розподілене в провадження слідчого судді в порядку авторозподілу 12 листопада 2019 року.
В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження №0001710, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 липня 2019 року з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 296 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 30.07.2019 до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_7 про те, 30.07.2019 приблизно о 12 год 45 хв. невстановлена особа, знаходячись за адресою м. Дніпро, вул.Глінки, 15, в кафе «Балувана Галя», грубо порушила громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю шляхом здійснення пострілів в її бік.

У ході проведення огляду місця події співробітниками поліції було виявлено предмет, схожий на автомат, який мав маркування МКМ-072сб НОМЕР_1 , предмет, схожий на гільзу з маркуванням ТОІО 7.62*39, предмет, схожий на магазин з маркуванням 7.62*39 МОЕЕ №997-0051 із одним предметом, схожим на патрон з маркуванням ТОІОmmе 7.62*39 та чохол чорного кольору, які належать ОСОБА_8 .

Відповідно висновку проведеної експертизи №7/3.1/710 від 24.10.2019 вилучений під час огляду місця події предмет, схожий на автомат, який є багатоцільовою вогнепальною зброєю самозарядний нарізний карабін «МКМ-072Сб» калібру 7.62*39 № НОМЕР_2 , який внаслідок заміни штатного прикладу карабіну на телескопічний приклад, встановлений саморобним способом, з наданого карабіну можлива стрільба при неповністю складеному прикладі, що не відповідає вимогам безпеки до нарізної мисливської зброї, виготовленої шляхом промислової переробки зі зброї військового призначення, а саме автомата Калашникова (АКМ). В наданому вигляді у карабіна саморобним способом замінено дульний компресор, газова трубка, цівка, пістолетне руків`я та приклад на відповідні частини іноземного виробництва. Карабін придатний для стрільби. Предмет, схожий на магазин є частиною бойової вогнепальної зброї, тобто магазином автомата Калашникова 7,62-мм (АК-47, АКМ, АКМС) іноземного виробництва.

Вказані предмети, вилучені під час проведення огляду місця події за адресою м. Дніпро, вул. Глінки, 15 в кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 », та відповідно до вимог ст.98 КПК України визнано речовими доказами по кримінальному провадженні № 0002393 постановою від 24 жовтня2019 року. Тому є достатні підстави вважати, що вилучені речі, на які слідчий просить накласти арешт, могли бути об`єктами кримінально протиправних дій, та вони можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, пославшись на викладене в нього та просив задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечував та послався на те, що у клопотанні обставини справи викладені спотворено, не відповідають дійсності, він має офіційний дозвіл на носіння даної зброї.
Захисники ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого. Зазначили, що усі докази додані в обгрунтування є недопустимими, оскільки вилучення зброї не оформлено належними документами, постанова про визнання речовими доказами від 24 жовтня 2019 року взагалі по іншому кримінальному провадженню від 30 жовтня 2019 року та містить розбіжності про саме місце події та вилучення зброї, а саме вилучення зброї у ОСОБА_4 як адвоката відбувалось без представника Ради адвокатів. Також зазначили, що слідчим суддею Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська розглядалось клопотання слідчого про арешт майна з такою самою фабулою з тих самих підстав. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2019 року ця ухвала скасована та постановлена нова ухвала, якою клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області про арешт майна, яке належить ОСОБА_8 , повернуто прокурору для усунення недоліків, які виразились у невідповідності викладення обставин справи у клопотанні слідчого з відомостями викладеними в протоколах огляду місця події від 30 липня 2019 року, який проведено в кафе «Балувана Галя» та який проведено в приміщенні квартири АДРЕСА_1 . У зв`язку з численними порушеннями при оформленні клопотання та самого вилучення майна клопотали про відмову у задоволенні останнього
Заслухавши слідчого, власника майна ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , розглянувши клопотання, слідчий суддя приходить на наступного висновку.
Так, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 94 КПК України, ст. 132 КПК України, ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За правилами вказаної норми кримінального процесуального закону, а саме частин 3, 5, та 6, арешт на майно може бути накладено в разі відповідності такого майна критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, в разі наявності підстав вважати, що суд може застосувати до підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної особи, юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, в разі, якщо фізична чи юридична особа в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову або неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Згідно ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як слідує з клопотання слідчого, у провадженні Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження №0001710 від 30 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30 липня 2019 року до Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_7 про те, що приблизно о 12 годині 45 хвилин невстановлена особа, знаходячись за адресою: с. Дніпро, вул. Глінки, 15 в кафе «Балувана Галя», грубо порушила громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, а саме здійснила постріли в її бік. В ході проведення огляду місця події співробітниками поліції було виявлено предмет схожий на автомат, який мав маркування МКМ-072сб 7,62х39 № НОМЕР_3 , предмет схожий на гільзу з маркуванням ТОІО 7,62х39, предмет схожий на магазин, який мав маркування 7,62х39 МОЕЕ№997-0051 із одним предметом схожим на патрон з маркуванням ТОІО mme 7,62х39 та чохол чорного кольору, які належать ОСОБА_8 .
Відповідно до ч.ч. 2, 3, 4 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Як слідує з матеріалів провадження клопотання слідчого складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування, та посилання на положення 170 КПК без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження.
Зокрема, клопотання містить суперечливий виклад обставин того де і за яких обставин відбулося вилучення зброї, яким процесуальним документом оформлене дане вилучення і коли, не міститься посилання на докази, що вказані обставини підтверджують.
Так, в протоколі огляду місця події від 30 липня 2019 року, який проведено в кафе «Балувана Галя», заначено, що під час огляду було встановлено, що над столом в правому дальному куті знаходиться отвір довжиною 2 см, в окрузі якого наявні сліди відпадання верхнього шару стелі та під час детального огляду залишку приміщення більше нічого, що стосується справи, не виявлено.
Згідно протоколу огляду місця події від 30 липня 2019 року, який проведено в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , було вилучено: предмет схожий на автомат, який має маркування МКМ-072сб НОМЕР_1 , предмет, схожий на гільзу з маркуванням ТОІО 7.62*39, предмет, схожий на магазин з маркуванням 7.62*39 МОЕЕ №997-0051 із одним предметом, схожим на патрон з маркуванням ТОІОmmе 7.62*39 та чохол чорного кольору.
Проте зміст клопотання не відповідає обставинам, які зазначені в вищевказаних процесуальних документах, доданих в обгрунтування цього клопотання.
Також слід відзначити, що постанова про визнання речових доказів та їх зберігання від 24 жовтня 2019 року, на яку посилається слідчий в обгрунтування клопотання, прийнята у іншому кримінальному провадженні за №0002393, відомості про яке внесені до ЄРДР 30 жовтня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, тоді як клопотання про арешт подано в рамках кримінального провадження № 0001710, відомості про яке внесено до ЄРДР 30 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.
Крім того, слідчий суддя приймає до уваги обставини того, що слідчий вже звертався з клопотанням про арешт цього ж майна до слідчого судді, проте ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 11 жовтня 2019 року клопотання повернуто прокурору для усунення недоліків клопотання протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали.
Разом з тим, доказів отримання даної ухвали апеляційної інстанції слідчим та прокурором не надано, а слідчий зазначив, що вказану ухвалу ні прокурор, ні він не отримував донині.
За наведених встановлених в засіданні слідчим суддею обставин невідповідності клопотання вимогам ст. 171 КПК України, вказане клопотання відповідно до вимог ч.3 ст .172 КПК України належить повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали.
Також відповідно до ч.3 ст. 172 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98,131,170-173,234,236,309,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 заявлене в рамках кримінального провадження №0001710, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, про арешт майна, яке належить ОСОБА_8 повернути прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1