Справа № 991/1463/19
Провадження1-кс/991/2348/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2019 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Четвертого відділу детективів Першого підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно ОСОБА_5 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) за № 0000053 від 19 серпня 2019 року за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 Кримінального кодексу України (КК України),

ВСТАНОВИЛА

15 листопада 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання про арешт майна, подане детективом Четвертого відділу детективів Першого підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про арешт майна. Клопотання погоджене з прокурором шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 .

Клопотання подане стосовно арешту майна підозрюваного ОСОБА_5 купюр номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D, фіскального чеку - квитанції від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільного телефону марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , які були вилучені під час особистого обшуку.

Виклад обставин, зазначених у клопотанні

Досудове розслідування вказує на те, що в провадженні НАБУ перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . В діях вказаних осіб вбачається прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, тобто ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

18.10.2019 ОСОБА_7 та ОСОБА_8 здійснено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлення про нову підозру у одержані неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, вчинене за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Детектив зазначив, що 08.08.2019 року заступник міністра з питань тимчасово окупованих територій та внутрішньо переміщених осіб ОСОБА_7 за попередньою змовою зі своїм «помічником» ОСОБА_8 вимагали у представника ТОВ «Юридичне бюро Юржитло» ОСОБА_9 грошові кошти у розмірі 80 тис. доларів США за вплив на колегію суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду, щодо винесення рішення на користь ТОВ «Юридичне бюро Юржитло» у судовій справі про перегляд рішення у цивільній справі щодо стягнення з ТОВ «Лубенське шляхово-будівельне управління №9» на користь ТОВ «Юридичне бюро Юржитло» боргу в розмірі 10 332 566 гривень.

Перша передача грошових коштів відбувалась 08.08.2019 року через посередника ОСОБА_10 (довірену особу ОСОБА_7 ), після чого грошові кошти були розподілені між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Разом із цим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , продовжуючи вчиняти неправомірні дії направлені на одержання неправомірної вигоди вимагали від ОСОБА_11 - представника ТОВ «Фірма «КАТРАНК», грошові кошти у розмірі 1 000 000 доларів США за здійснення впливу на відповідних службових осіб Мінкульту та КМДА, шляхом використання своїх службових зв`язків із посадовими особами органів державної влади, задля позитивного вирішення питання про отримання ТОВ «Фірма «КАТРАНК» дозволу на початок проведення будівельних робіт багатоповерхового будинку на земельній ділянці «Ринку Рибалка» в м. Києві по вул. Набережне Шосе, 25/3, яку віднесено до історико-культурної спадщини.

В подальшому, 14.08.2019, після отримання другої частини коштів за вплив на суддів Верховного суду України в розмірі 30 тис. доларів США, та частини коштів щодо надання дозволу на будівництво багатоповерхового будинку у розмірі 450 тис. доларів США, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 затримано прокурорами Генеральної прокуратури України.

Обґрунтування клопотання

Детектив у клопотанні зазначає, що під час проведення 14.08.2019 особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_8 у останнього виявлено та вилучено, зокрема, купюри номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D, фіскальний чек - квитанція від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільний телефон марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

Постановою детектива у кримінальному провадженні це майно (речі) було визнано речовими доказами.

Детектив просить про накладення арешту на вилучене під час особистого обшуку майно з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування, оскільки це необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу.

Доводи сторін

У судовому засіданні детектив ОСОБА_3 підтримав клопотання просив суд задовольнити.

Адвокат, який діє в інтересах ОСОБА_8 заперечив проти задоволення клопотання. Він пояснив, що вилучені під час проведення особистого обшуку ОСОБА_8 14.08.2019 року грошові купюри та мобільний телефон марки Xiaomi, які належать ОСОБА_8 є тимчасово вилученим майном. Тому уповноважені особи НАБУ повинні були звернутися до суду з арештом тимчасово вилученого майна не пізніше 16.08.2019 року. На даний час процесуальні строки звернення з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна пропущені, тому майно підлягає негайному поверненню власнику.

Мотивація суду

Слідча суддя розглянула матеріали клопотання.

З матеріалів клопотання можна встановити, що вилучені під час проведення особистого обшуку ОСОБА_8 речі, а саме: купюри номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D, фіскальний чек - квитанцію від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільний телефон марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_8 визнано речовим доказом.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).

При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини:

1)Правова підстава для арешту майна.

2)Можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої стаття 170 КПК України).

Правова підстава для арешту майна

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України). У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Частиною 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, ч. 5 статті 171 КПК України передбачає, що у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставах ухвали слідчого судді, передбаченого статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи. До яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Так, з долучених в клопотанні копій протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину вбачається, що майно було вилучене у підозрюваного ОСОБА_8 14.08.2019 під час особистого обшуку. До Вищого антикорупційного суду клопотання про арешт вказаного майна надійшло лише 15.11.2019 року. Виходячи з положень ч. 5 ст. 115 КПК України, останнім днем для подачі клопотання про арешт майна, починаючи з 14.08.2019 року, є 16.08.2019.

Враховуючи, що вищевказані вимоги ч.5 ст.171 КПК України в даному випадку виконані не були, оскільки у передбачений законом строк клопотання про арешт майна органом досудового розслідування подано не було, а єдиною підставою обмеження права власності під час кримінального провадження є вмотивоване судове рішення, ухвалене в порядку передбаченому ч. 1 ст. 16 КПК України, тому клопотання задоволенню не підлягає.

Відмова у задоволенні клопотання про накладення арешту означає, що таке майно негайно потрібно повернути особі, у якої воно було вилучене, а саме фіскальний чек - квитанцію від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільний телефон марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 . Втім, є застереження щодо повернення грошових коштів, а саме купюр номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D. Хоча ці грошові кошти були вилучені під час особистого обшуку, вони не належать ОСОБА_8 . Відповідно до протоколу огляду та вручення грошових коштів від 07.08.2019 року ці купюри входили до переліку купюр, вручених свідку ОСОБА_9 для проведення негласної слідчої (розшукової) дії. Тому, повернення таких грошових коштів ОСОБА_8 неможливе, оскільки він не є власником цих грошових коштів, вилучення цих коштів у нього відбулося лише через те, що вони були передані йому в межах проведення слідчої дії. Повернення таких грошових коштів не пов`язане з гарантією реалізації права власності ОСОБА_8 , що забезпечується положеннями ч. 5 ст. 171 КПК України.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 98, 131, 170-173 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

В задоволенні клопотання детектива Четвертого відділу детективів Першого підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про накладення арешту на майно ОСОБА_8 , підозрюваного у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) № 0000053 від 19 серпня 2019 року за ознаками кримінального злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 Кримінального кодексу України (КК України), а саме: купюри номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D, фіскальний чек - квитанцію від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільний телефон марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 відмовити.

Вилучене під час особистого обшуку, проведеного 14.08.2019 майно, фіскальний чек - квитанцію від 13.08.2019 № 129267 про здійснення валютно-обмінної операції, відповідно до якої здійснено обмін 2500 доларів США на 63000 гривень та мобільний телефон марки Xiaomi модель Redmi Note 6 (M1806E7TG) чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 повернути власнику ОСОБА_8 , за винятком купюр номіналом 100 доларів США в кількості 5 штук із серійними номерами: КВ 49726632 D, КВ 49726636 D, КВ 49726635 D, КВ 49726634 D, КВ 49726633 D.

Повний текст було оголошено 26 листопада 2019 року о 17 годині 50 хвилин в залі судових засідань в приміщенні Вищого антикорупційного суду.

Ця ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідча суддя ОСОБА_1