Справа № 567/1241/19 .
У Х В А Л А

12.10.2019 м. Острог

Слідчий суддя

Острозького районного суду

Рівненської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю

прокурора ОСОБА_3

слідчого СВ Острозького ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за клопотанням слідчого СВ Острозького ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Рівне, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше судимого 24.11.2010 року Острозьким районним судом Рівненської області по ст.122 ч.1 КК України до 1 року обмеження волі, 27.01.2011 року Острозьким районним судом Рівненської області по ст.115 ч.1 КК України, з застосуванням ч.4 ст.70 КК України до 12 років позбавлення волі, умовно достроково звільненого від відбування покарання на строк 2 роки 11 місяців

В СТ А Н О В И В:

12.10.2019 року слідчий СВ Острозького ВП ГУНП в Рівненській області звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 .

Клопотання погоджено з прокурором та мотивовано наступним.

ОСОБА_6 підозрюється в тому, що 10.10.2019 близько 00 год. 00 хв., маючи умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи умисно, через не замкнені двері проник в будинок за адресою АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є особою похилого віку, з обмеженими можливостями для самостійного пересування, та перебуваючи в одній з кімнат будинку, здійснив напад на потерпілого, який перебував на ліжку, із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, яке проявилося у нанесенні кулаком обох рук ударів по обличчю та придушення руками за шию потерпілого, погрози вбивством потерпілого шляхом придушення, чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження у вигляді: осаднення з припухлістю правої брови, осаднення з припухлістю верхньої губи зліва, осаднення лівого вуха, незначне осаднення лівої щоки, припухлості носа.

Після вчинення нападу на потерпілого ОСОБА_6 відкрито заволодів його майном а саме: радіоприймачем марки «Kipo» чорного кольору, мобільним телефоном марки «Nokia 113» та близько кілограмом шоколадних цукерок, після чого покинув житловий будинок, а викраденими речами розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв для потерпілого майнову шкоду на загальну суму близько 500 гривень.
12.10.2019 року ОСОБА_6 був повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

В клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_6 тримання під вартою у зв`язку з тим, що він вчинив злочин, під час умовно-дострокового звільнення від відбування покарання у виді позбавлення волі за вироком Острозького районного суду за яким його було засуджено по ст.115 ч.1 КК України до 12 років позбавлення волі.

Одночасно слідчий вважає, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 буде перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування шляхом незаконного впливу на потерпілого та свідка, у зв`язку з чим наявний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Разом з тим вважає, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки є особою, яку за місцем проживання нічого не утримує, не працює, не одружений та немає утриманців, що вказує на наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважає доцільним застосувати вищевказаний запобіжний захід.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого та прокурора, які підтримали клопотання, підозрюваного та захисника, які не заперечують проти застосування запобіжного заходу тримання під вартою, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

З витягу з кримінального провадження вбачається, що 11.10.2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000347 внесено дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Як слідує із наданих суду матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється в тому, що 10.10.2019 близько 00 год. 00 хв., маючи умисел, направлений на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи умисно, через не замкнені двері проник в будинок за адресою АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є особою похилого віку, з обмеженими можливостями для самостійного пересування, та перебуваючи в одній з кімнат будинку, здійснив напад на потерпілого, який перебував на ліжку, із застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я потерпілого, яке проявилося у нанесенні кулаком обох рук ударів по обличчю та придушення руками за шию потерпілого, погрози вбивством потерпілого шляхом придушення, чим заподіяв потерпілому тілесні ушкодження у вигляді: осаднення з припухлістю правої брови, осаднення з припухлістю верхньої губи зліва, осаднення лівого вуха, незначне осаднення лівої щоки, припухлості носа та відкрито заволодів його майном а саме: радіоприймачем марки «Kipo» чорного кольору, мобільним телефоном марки «Nokia 113» та близько кілограмом шоколадних цукерок на загальну суму близько 500 гривень.
12.10.2019 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» вказано, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І такі факти мають бути досить переконливими, щоб суддя на підставі їх розумної оцінки міг визнати причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

Обґрунтованість підозри вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показами потерпілого ОСОБА_7 про обставини вчинення злочину, протоколом огляду місця події, в ході якого виявлено речовину бурого кольору та мобільний телефон; показами свідка ОСОБА_8 , протоколом обшуку під час якого було виявлено та вилучено радіприймач.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що зібрані органами досудового розслідування докази, на даному етапі досудового розслідування, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється в інкримінованому йому злочині.

Звертаючись з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий посилається на те, що щодо підозрюваного ОСОБА_6 є ризик того, що він може вчинити інше правопорушення, незаконно впливатиме на потерпілого в кримінальному провадженні та переховуватись від органів досудового слідства та суду.

Метою застосування запобіжного заходу є запобігання ризикам, визначеним в ст.177 КПК України. В клопотанні про застосування запобіжного заходу слідчий зазначає про наявність ризиків, передбачених п.1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

На обґрунтування можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду прокурор зазначає, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за яким передбачено покарання до 12 років позбавлення волі, а тому з метою уникнення відповідальності за вчинене, він може покинути своє місце проживання.

Суд вважає, що оскільки ОСОБА_6 хоч і має постійне місце проживання, але є неодруженим, немає утриманці, негативно характеризується за місцем проживання, не працевлаштований, а відтак слідчий суддя дійшов висновку про те, що стороною обвинувачення доведено, що наявний ризик того, що підозрюваний ОСОБА_6 може ухилитися від органу досудового розслідування та суду. Таким чином, на даний час існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України стороною обвинувачення доведено.

Водночас, слідчий суддя вважає, що на даний час, перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 проживає в одному населеному пункті з потерпілим, а тому може контактувати з потерпілим, який є особою з обмеженими фізичними можливостями, з метою уникнення відповідальності та схиляння останнього до зміни показань.
У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що наявний ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

Разом з тим, прокурором доведено, що ОСОБА_6 може вчинити інше правопорушення, оскільки в судовому засіданні встановлено, що 24.11.2010 року ОСОБА_6 був засуджений Острозьким районним судом Рівненської області по ст.122 ч.1 КК України до 1 року обмеження волі, а 27.01.2011 року був засуджений Острозьким районним судом Рівненської області по ст.115 ч.1 КК України, з застосуванням ч.4 ст.70 КК України до 12 років позбавлення волі, що вказує на наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме про те, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Одночасно, прокурором доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Пунктом 5 ч.2 ст.183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 3 роки. Оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, яке передбачає можливість позбавлення волі на строк від 7 до 12 років і в суді доведено, що ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, може ухилятися від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та вчинити нове правопорушення, то щодо нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Аналізуючи при цьому в сукупності обставини, передбачені ст.178 КПК України, які враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме відсутність у ОСОБА_6 своєї сім`ї та утриманців, негативну характеристику з місця проживання, тяжкість покарання, яке йому загрожує, можна прийти до висновку, що застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину з застосуванням насильства, то підстав для визначення розміру застави в кримінальному провадженні немає.

Керуючись ст.176-178, 183, 193-196, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів з утриманням в Державній установі "Рівненський слідчий ізолятор".

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання з 19 год. 00 хв. 11 жовтня 2019 року по 19 год. 00 хв. 10 грудня 2019 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_1