Справа № 308/9776/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000075 та погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим клопотання, що погоджене з прокурором, та доданих матеріалів вбачається, що 21.01.2019 в СУ ГУНП в Закарпатській області надійшли матеріали із УСБУ в Закарпатській області про те, що на території Закарпатської області особа ОСОБА_3 за попередньою змовою із невстановленими на даний час особами займається незаконним розповсюдженням наркотичних засобів.

Вказані відомості 21.01.2019 року старший слідчим в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області були внесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000075 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

26 лютого 2019 року в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної-закупки було придбано наркотичний засіб «метамфетамін» приблизною вагою 1 грам. Так, 12.03.2019 року надійшов висновок експерта №6/193 в якому вказано, що речовиною білого кольору, яка надана на дослідження являється «матамфітамін» та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг яких заборонено. Маса кристалічної речовини коричневого кольору становить 0,6365 грам, містить 36,83 ваг. %-0,2344 грам «метамфітаміну».
Разом з тим, 15 березня 2019 році в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної-закупки було придбано наркотичний засіб «метамфетамін» приблизною вагою 0,5 грам. Так, 01.04.2019 року надійшов висновок експерта №6/228 в якому вказано, що речовиною білого кольору, яка надана на дослідження являється «матамфітамін» та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг яких заборонено. Маса кристалічної речовини білого кольору становить 0,1383 грама, містить 12,88 ваг. %-0,0178 грама «метамфітаміну».
Крім, того 01.06.2019 року в ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки було придбано наркотичний засіб «метамфетамін» приблизною вагою 0,25 грам.
22 серпня 2019 року, органом досудового розслідування, на підставі ухали слідчого судді Ужгородського місьркайонного суду Закарпатської області від 07.08.2019 року у справі №308/2356/19 проведено обшук житлового приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон марки «Epro, чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із двома картками оператора «Київстар»; сумка чорного кольору марки «Пума» із грошовими коштами в сумі 1000 чеських крон, 500 дол.США, 60 Євро, 5779 гривень; ювелірні ваги та металева ложечка із залишками речовини кристалічного походження; грошові кошти в сумі 216 гривень; прозора плівка із залишками речовини кристалічного походження, білого кольору; предмет схожий на рушницю без маркування.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що вищеперераховані речі, підпадають під ознаками, перераховані ч.1 ст. 98 КПК України, а тому є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, на які слід накласти арешт.
Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання слідує, що СВ в особливо важливих справах слідчого управління ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені, внесеному до ЄРДР за № 0000075 від 21.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.307 КК України, в рамках якого досліджуються обставини щодо незаконного розповсюдження наркотичних засобів.
22 серпня 2019 року, органом досудового розслідування, на підставі ухали слідчого судді Ужгородського місьркайонного суду Закарпатської області від 07.08.2019 року у справі №308/2356/19 проведено обшук житлового приміщення, за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено наступні речі: мобільний телефон марки «Epro, чорного кольору, ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 із двома картками оператора «Київстар»; сумка чорного кольору марки «Пума» із грошовими коштами в сумі 1000 чеських крон, 500 дол.США, 60 Євро, 5779 гривень; ювелірні ваги та металева ложечка із залишками речовини кристалічного походження; грошові кошти в сумі 216 гривень; прозора плівка із залишками речовини кристалічного походження, білого кольору; предмет схожий на рушницю без маркування.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Таким чином, як випливає із вищенаведеної норми закону, арешт майна може бути накладено виключно на майно підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Згідно ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення. Тобто, це особа, якій прокурором або слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру, зокрема, складено письмове повідомлення про підозру із зазначенням особи підозрюваного, змісту підозри, обставин вчинення кримінального правопорушення і його кваліфікації за законом України про кримінальну відповідальність, і це повідомлення вручено цій особі з роз`ясненням його суті та процесуальних прав підозрюваного.
Згідно узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження" від 07.02.2014 року зробленого Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.
Також у вказаному узагальненні зазначено, що враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним. З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судді визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.
За матеріалами клопотання встановлено, що в кримінальному провадженні №0000075, ОСОБА_4 не повідомлено про підозру.

У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Так, всупереч вимогам частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт майна слідчим не зазначено чіткої підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності такого арешту.
Зі змісту клопотання, вбачається, що органом досудового розслідування, не доведено, що речі та майно, про арешт яких ставиться питання, мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, і підпадають під критерії, визначені в ст.98 КПК України, зокрема: не обґрунтовано в достатній мірі, що вони є знаряддям/засобом вчинення кримінального правопорушення, які саме сліди кримінального правопорушення вони на собі зберегли, і які інші відомості можна отримати за їх допомогою, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, крім тих, що вже були отримані, що вилучене майно відповідає ознакам речового доказу критеріям, визначеним у ст.98 КПК України.
У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбаченіст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,309КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000075 та погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1