УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/15474/15-к

Провадження № 1-кс/638/2876/19

20.06.2019 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Харківської місцевої прокуратури №1, -

ВСТАНОВИВ:

20.06.2019 року у провадження слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Харківської місцевої прокуратури №1. Скаргу обґрунтовують тим, що 06.06.2019 року звернулися до керівника Харківської місцевої прокуратури №1 з клопотанням, в якому просили зобов`язати прокурора Ярового та слідчого ОСОБА_4 провести в розумні строки визначені слідчі дії, спрямовані на встановлення істини по кримінальному провадженню №0000010, проте до цього часу процесуальний документ на клопотання ними не отримано. Просить зобов`язати керівника Харківської місцевої прокуратури №1 задовольнити їхнє клопотання про проведення визначених слідчо-процесуальних дій, спрямованих на встановлення істини по кримінальному провадженню №0000010, давши реальний строк для виконання 5 днів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що скаргу необхідно повернути скаржникам.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим кодексом строк.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 06.06.2019 року звернулися до керівника Харківської місцевої прокуратури №1 з клопотанням, в якому просили зобов`язати прокурора Ярового та слідчого ОСОБА_4 провести в розумні строки визначені слідчі дії, спрямовані на встановлення істини по кримінальному провадженню №0000010.

Вказане клопотання отримано органом прокуратури 06.06.2019 року, про що свідчить відповідна відмітка.

Відповідно до вимог частини 1 статті 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Згідно статті 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту, або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним. Право на суд, особливо щодо умов прийнятності скарги, може бути обмеженим настільки, щоб не було порушено саму сутність цього права, тобто, обмеження повинні мати законну мету і зберігати пропорційність між використаними засобами та досягнутими цілями.

Правовий строк існує у багатьох своїх різновидах, характер яких залежить від мети встановлення строку, його функцій, порядку регулювання відносин, яких він стосується і на які він має вплив. Одним із різновидів строків у кримінальному провадженні є строки за визначенням, до них належать абсолютно визначені, відносно визначені, не визначені, альтернативні (загальні та виключні).

Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу. Приписи КПК про строки регламентують тривалість строків, порядок їх обчислення та наслідки закінчення строків. У кримінальному процесуальному законодавстві України строки встановлюються, продовжуються і поновлюються.

Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не позначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.

Зважаючи на вищенаведене, суд дійшов висновку, що скаржники, які оспорюють бездіяльність керівника Харківської місцевої прокуратури №1, звертаючись до Дзержинського районного суду м. Харкова 20.06.2019 року, пропустили десятиденний строк, який передбачений кримінальним процесуальним законодавством.

Водночас заявники питання про поновлення строку звернення до суду не ставлять.

Поважність причин пропуску строку є оціночною категорією і встановлюються у кожному конкретному випадку судом. Заявником не вказано та не підтверджено належними та допустимими доказами поважність причин пропуску звернення до суду після закінчення строку, визначеного кримінальним процесуальним законодавством, а звернення до суду саме 20.06.2019 року необґрунтовано.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 2 статті 304 КПК України, скарга повертається якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першої цієї статті, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що скаргу подано після закінчення встановлених законом строків, тобто після закінчення 10-денного строку, при цьому також слід зазначити, що скаржники не були позбавлені права оскаржити бездіяльність керівника прокуратури у встановлені законом строки, а тому скаргу необхідно повернути.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 214, 303, 304 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Харківської місцевої прокуратури №1 - повернути скаржнику.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим кодексом.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: