Справа № 405/6140/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі МишевецьТ.І., за участю прокурора ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Кіровоградської області, внесене у кримінальному провадженні № 0001596 від 25.08.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гнатівка, Добровеличківського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
- 22.10.2012 року вироком Дарницького районного суду м. Києва за ч.ч. 1,2 ст. 289 до 5 років позбавлення волі. 13.06.2014 року звільнений відповідно до Закону України «Про амністію».
- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області знаходяться матеріали досудового розслідування № 0001596 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу обгрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 25.08.2018 близько о 01.30 годин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пересуваючись на автомобілі ВАЗ 2105, д.р.н. НОМЕР_1 , який надав йому у користування ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по с. Суботці, Знам`янського району Кіровоградської області, помітив як зі сторони центру с. Суботці в бік вул. Вишнева направлялась раніше йому незнайома ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та розмовляла по мобільному телефону. В цей момент у ОСОБА_4 виник умисел на вбивство ОСОБА_8 . Діючи умисно та цілеспрямовано, заздалегідь розуміючи настання тяжких наслідків для потерпілої, ОСОБА_4 за допомогою невстановленого слідством предмета, поверхня якого має тупі тверді властивості, спричинив ОСОБА_8 тілесні ушкодження, відповідно до висновку експерта № 328 від 22.07.2019, у вигляді ушкодження кісток склепіння черепа, неповного перелому діафіза другої п`ясткової кістки правої кисті, повного осколкового перелому тіла нижньої щелепи, пошкодження остистого виростка четвертого поперекового хребця. Смерть ОСОБА_8 наступила внаслідок черепно-мозкової травми, яка супроводжувалася переломами кісток основи та склепіння черепа.

Спричинивши смерть потерпілій, ОСОБА_4 , раніше судимий за вчинення злочинів, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 289 КК України та маючи досвід у конспірації злочинної діяльності, намагаючись ухилитись від передбаченої законом кримінальної відповідальності, вирішив сховати тіло ОСОБА_8 .

З цією метою останній поклав тіло ОСОБА_8 до себе в автомобіль ВАЗ 2105, д.р.н. НОМЕР_1 на заднє сидіння та поїхав в бік с. Новотрепівка Знам`янського району Кіровоградської області.

Близько 03.15 годин, проїжджаючи неподалік від с. Новополяна, Знам`янського району Кіровоградської області поруч з автодорогою сполученням «Новополяна Глибока Балка» (координати: 48.68.53781 північної широти та 32.38.73879 західної довготи), ОСОБА_4 впевнившись, що нікого немає навкруги, розуміючи, що в даному місці ніхто не буде шукати ОСОБА_8 , сховав тіло, закопавши його у полі, та зник в невідомому напрямку.

Таким чином встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_4 у вчиненні вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- оглядом місця події по вул. Вишневій, с. Суботці Знам`янського району Кіровоградської області, в ході якого виявлено та вилучено речовини бурого кольору;

- допитом свідка ОСОБА_9 , який вказав, що о 01.33 25.08.2018 він говорив із ОСОБА_8 по телефону, яка сказала, що вона вийшла з кафе та йде додому, та під час розмови ОСОБА_8 почала кричати, при цьому сказала «телефонуй мамкі у мене кров».

-допитом ОСОБА_10 , яка вказала, що в ніч на 25.08.2018 вона знаходилась вдома у своєї сестри ОСОБА_11 за адресою АДРЕСА_2 . Приблизно о 01.50 год. почула жіночий крик. Приблизно через 5 хвилин, вийшовши у двір домоволодіння, вона побачила силует високого худорлявого чоловіка, який був одягнений у шорти та світив ліхтарем собі під ноги, ніби щось шукав;

-допитом ОСОБА_12 , який повідомив, що 26.03.2019 близько 10 год. 00 хв. обробляючи належну йому земельну ділянку, яка розташована між с. Глибока Балка та с. Новополяна Знам`янського району, Кіровоградської області, на відстані близько 500 метрів від с. Новополяна, він виявив скелетований труп.

-оглядом місця події від 26.03.2019, в ході якого оглянуто виявлений ОСОБА_12 скелетований труп;

- висновком судово біологічної експертизи № 355 від 17.05.2019 відповідно до якого виявлений скелетований труп належить неповнолітній ОСОБА_8 ;

-висновком експерта № 328 від 22.07.2019, відповідно до якого у ОСОБА_8 наявні тілесні ушкодження у вигляді ушкодження кісток склепіння черепа, неповного перелому діафіза другої п`ясткової кістки правої кисті, повного осколкового перелому тіла нижньої щелепи, пошкодження остистого виростка четвертого поперекового хребця. Смерть ОСОБА_8 наступила внаслідок черепно-мозкової травми, яка супроводжувалася переломами кісток основи та склепіння черепа.

-допитом свідка ОСОБА_13 , яка вказала, що в день зникнення ОСОБА_8 вона разом із ОСОБА_4 була вдома.

-рапортом працівників УКР та аналізом технічної документації, відповідно до яких встановлено, що в день зникнення потерпілої ОСОБА_8 . ОСОБА_4 постійно переміщається по території Знам`янського району, в тому числі і в с. Суботці.

-допитом свідка ОСОБА_14 , який вказав, що в ніч з 24.08.2018 на 25.08.2018 він проїжджав повз місця, де зникла ОСОБА_8 , та бачив автомобіль, який стояв на обочині, з включеними фарами дальнього світла, фіолетового кольору, які осліпили його. Також він уточнив, що в кожній фарі, які були продовгуваті, горіло по дві лампочки. Проїхавши даний автомобіль він направився додому і вже по дорозі далі він нікого не зустрічав;

-обшуком від 03.07.2019 відповідно до якого у автомобілі ВАЗ 2105 д.н.з. НОМЕР_1 виявлено та вилучено: чохли від підлокітників червоного кольору з переднього пасажирського сидіння, з переднього пасажирського сидіння, господарські рукавички з дверної карти переднього пасажирського сидіння, покривало з переднього водійського місця, чохол із заднього пасажирського сидіння зі спинки, чохол із сидіння заднього пасажирського місця, килимок з-під коврового покриття, вилучений із заднього пасажирського місця;

-висновком судово-медичної експертизи № 479 від 30.07.2019, відповідно до якого на чохлі з заднього сидіння автомобіля д.р.н. НОМЕР_1 знайдено сліди крові людини в незначній кількості (пошукові вирізки об`єкти № 493, 499, 560). Ще в декількох пошукових вирізках з цього чохла знайдено сліди крові, про те видова належність її не встановлена (орієнтовна проба Геллера в них негативна об`єкти № 82,305,338,359,445).

-висновком судово-біологічної експертизи № 799 від 05.08.2019, відповідно до якої встановлено, що генетичні зразки виявлених на об`єктах №№ 493, 499 (з чохла заднього сидіння автомобіля д.р.н. НОМЕР_1 ) збігаються між собою та з генетичними ознаками кістки ОСОБА_8 (у висновку експерта Вінницького НДЕКЦ МВС України № 355 від 17.05.2019).

Беручи до уваги те, що у кримінальному провадженні зібранні достатні дані про вчинення ОСОБА_4 вбивства неповнолітньої ОСОБА_8 , та те, що ОСОБА_4 ухиляється від органу досудового розслідування, 13.08.2019 співмешканці ОСОБА_4 - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правовоуршення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю с. Гнатівка Добровеличківського району Кіровоградської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно не працюючий, маючий на утриманні малолітню доньку, раніше судимий 22.10.2012 Дарницьким районним судом м. Києва за ч. ч. 1, 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненого 13.06.2014 відповідно до ЗУ «Про амністію».

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КК України, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fох, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series A, № 182).

Відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу в обов`язковому порядку судом повинні враховуватися вимоги ст.ст. 177 178 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Причетність ОСОБА_4 до вчинення вбивства неповнолітньої ОСОБА_8 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: оглядом місця події по вул. Вишневій, с. Суботці Знам`янського району Кіровоградської області; допитом свідка ОСОБА_9 ; допитом ОСОБА_10 ; допитом ОСОБА_12 ; оглядом місця події від 26.03.2019; висновком експерта № 328 від 22.07.2019; допитом свідка ОСОБА_13 ; допитом свідка ОСОБА_14 ; обшуком від 03.07.2019; висновком судово-медичної експертизи № 479 від 30.07.2019; висновком судово-біологічної експертизи № 799 від 05.08.2019;

Тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим.

Зокрема, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який за своєю тяжкістю відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Таким чином, обґрунтовано можна стверджувати, що підозрюваний може ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки за ч. 1 ст. 115 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.
Міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.
Зокрема, ОСОБА_4 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , однак, починаючи з 19.05.2019 за місцем свого постійного проживання не проживає, так як виїжджає на тимчасові заробітки за межі України, постійного місця роботи, навчання в Україні не має, у зв`язку із чим у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки.
Наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання.

Підозрюваний ОСОБА_4 не має постійного місця роботи та навчання, на обліку у центрі зайнятості не перебуває.

Репутацію підозрюваного. Так, встановлено, що ОСОБА_4 за місцем свого проживання зарекомендував себе посередньо.

Майновий стан підозрюваного. ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, на обліку у центрі зайнятості не перебуває, що свідчить про відсутність постійного джерела доходу.

В обґрунтування клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зазначено про вищенаведені обставини вчинення кримінального правопорушення, його тяжкість, серйозність висунутої підозри, що свідчить про його суспільну небезпеку, а також те, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, ухилятися від відповідальності, незаконно впливати на свідків, експертів у цьому кримінальному провадженні, а також необхідність забезпечення дієвості та прийняття рішення у визначені Кримінальним процесуальним кодексом України строки.

Таким чином, на даний час існують ризики щодо ОСОБА_4 , передбачені КПК України, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення. Таким чином, є достатні підстави вважати, що підозрюваний може ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки за ч. 1 ст. 115 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду;
п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Так, ОСОБА_4 після вчинення кримінального правопорушення, збув знаряддя вчинення злочину, місце знаходження яких на даний момент залишається не встановленим.

п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні. Так, підозрюваним ОСОБА_4 може бути здійснений вплив на потерпілу, свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їхніх показань, що не дасть дослідити повно, всебічно та неупереджено всі обставини у кримінальному провадженні. Крім того, на даний час проводяться експертні дослідження речових доказів, тому є підстави стверджувати про вплив з боку ОСОБА_4 на експертів, яким доручено проведення таких досліджень;

п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Так, ОСОБА_4 може зловживати своїми правами та обов`язками, визначеними нормами КПК України, що вплине на дієвість та прийняття рішення у розумні строки;

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_4 , будучи раніше судимим 22.10.2012 за вчинення умисного тяжкого злочину, обґрунтовано підозрюється у вчиненні нового умисного особливо тяжкого злочину, що вказує на його небезпечність, свідоме неодноразове порушення загальновизначених норм поведінки та загальноприйнятих моральних принципів.

Крім того, встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Беручи до уваги зазначені ризики, тяжкість та обставини злочину, застосування відносно ОСОБА_4 найбільш м`якого запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не забезпечать виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків.

Встановлено, що у ОСОБА_4 немає осіб, яких можливо вважати такими, що заслуговують на довіру, та які зможуть поручитися за виконання останнім покладених на нього обов`язків відповідно до ст. 194 КПК України.

ОСОБА_4 не має постійного місця роботи, стійких соціальних зв`язків, останнім часом проживав за межами території України, за адресою АДРЕСА_1 був відсутній. За час проживання на території Новотрепівської сільської ради зарекомендував себе посередньо. На підставі викладеного вище, застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є недоцільним, так як останній не є особою, яка має позитивну репутацію, а також стійкі соціальні зв`язки, крім того, виконання обов`язків підозрюваного за умов домашнього арешту зумовлене лише за його волевиявлення.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим, та більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час досудового розслідування кримінального провадження, тому тримання ОСОБА_4 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції».

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 40, 131, 132, 176 178, 183, 184, 194 КПК України слідчий просив задовольнити клопотання.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримав посилаючись на обставини викладені в даному та докази здобуті під час досудового розслідування.

Підозрюваний та його адвокат ОСОБА_5 , в судовому засіданні, заперечили щодо застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, адвокат наголосив, що прокурором не надано жодного доказу того, що вказане кримінальне правопорушення скоїв саме підозрюваний.

Заслухавши клопотання, думку прокурора, підозрюваного, захисника та потерпілої, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно висновків Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

При цьому, не можна не зазначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначено, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Отже, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Натомість, в даному провадженні встановлено, що ОСОБА_4 раніше був засуджений. На даний час ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Кримінальне правопорушення є злочином проти життя та здоров`я людини /неповнолітньої/, відноситься до категорії особливо тяжких, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, підтверджується сукупністю наданими слідчим доказів.

В даному провадженні також встановлено, що підозрюваний за місцем проживання по АДРЕСА_1 не зареєстрований, перебуває в цивільному шлюбі - довідка №1195 від 14.08.2019р., згідно характеристики виконавчого комітету Трепівської сільської ради характеризується задовільно, офіційно в Україні не працює, зі слів підозрюваного працював в Польші, однак доказів даного не надано. Відповідно до пояснень підозрюваного має на утриманні дитину, але згідно свідоцтва про народження батьком ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_16 .
Судом також встановлено, що ОСОБА_4 раніше судимий, не має постійного офіційного джерела доходів, що свідчить про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Також, слідчий суддя вважає, що є вагомі підстави вважати, що останній може здійснювати незаконний вплив на свідків та потерпілу.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 15 років, для завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні слідчому необхідно провести ще ряд слідчих дій, заявлені слідчим в клопотанні та прокурором ризики на даний час існують, вважаю доведеними обставини, які виправдовують тримання ОСОБА_4 під вартою, а тому приходжу до висновку про необхідність застосуання до ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до п.1 п.2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий судя,суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статями 177,178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні у таких випадках:

1)щодо злочину, вчиненного із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2)щодо злочину, який спричинив загибель людини;

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає за можливе не визначати розмір застави підозрюваному ОСОБА_4 при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131,132,176-178,183,194,369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором відділу прокуратури Кіровоградської області, внесене у кримінальному провадженні № 0001596 від 25.08.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового слідства, а саме з 01 год. 50хв. 14 серпня 2019 року до 01 год. 50 хв. 12 жовтня 2019 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Зобов`язати старшого слідчого в особливо важливих справах відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 повідомити родичів ОСОБА_4 про обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалу для виконання направити до Державної установи "Кропивницький слідчий ізолятор".

Дата закінчення дії ухвали слідчого судді 12.10.2019 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_17 Тьор