Справа № 445/845/17
провадження № 1-кс/445/563/19
У Х В А Л А

03 вересня 2019 року слідчий суддя Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання заступника начальника СВ Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_2 про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000277 від 22.05.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
заступник начальника СВ Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000277 від 22.05.2017 року, за ознаками ч. 3 ст. 185 КК України, погодженим прокурором Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_4 про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 .

Дослідивши матеріали клопотання прихожу до висновку повернути клопотання для дооформлення відповідно до норм КПК України з таких підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 244 КПК України у клопотанні слідчого про проведення експертизи зазначаються:

1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання;

2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання;

4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. Крім того, до клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Проте, незважаючи на вимоги ч.2 ст.244 КПК України, клопотання заступника начальника СВ Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_2 про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 не містить обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання у конкретному випадку, виходячи з нижчевикладеного.

Пунктом 3 ч.2 ст.242 КПК України регламентовано, що слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Положеннями ч. 1 ст. 509 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є:

1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання;

2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Між тим, до клопотання слідчим не долучено копію повідомлення про підозру ОСОБА_3 .. Зі змісту клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 має статус свідка у даному кримінальному провадженні, що суперечить нормам кримінально процесуального законодавства, тому що проведення вказаної експертизи можливо лише відносно особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння в неосудному або обмежено осудному стані, або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними.

Крім цього, посилаючись на необхідність проведення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 , слідчим ОСОБА_2 в порушення приписів ст.ст.242, 509 КПК України до матеріалів вказаного клопотання взагалі не додано відповідних медичних документів на підтвердження наявності у ОСОБА_3 розладу психічної діяльності або психічного захворювання, а також в розпорядження суду не надано певних відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності або обмеженої осудності.

Приводом для призначення судової психіатричної експертизи можуть бути лише фактичні дані, що підтверджуються матеріалами відповідного досудового розслідування щодо стану психічного здоров`я особи, про наявність у неї психічного розладу, який здатний вплинути на юридично значущу поведінку. Підставами для направлення особи на судово-психіатричне обстеження в межах виконання судово-психіатричної експертизи можуть бути, зокрема, відомості про психічні порушення в минулому, перебування на лікуванні у психіатричному лікувальному закладі.

Статтею 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» передбачено, що кожна особа вважається такою, що не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством України(«презумпція психічного здоров`я»). Згідно зі статтею 21 зазначеного Закону, якщо проведення судово-психіатричної експертизи потрібне в адміністративних, кримінальних і цивільних справах, вона призначається і проводиться на підставах та в порядку, передбачених законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що ані клопотання, ані матеріали, надані заступником начальника СВ Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області на обґрунтування поданого клопотання про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 , взагалі не містять фактичних даних щодо наявності відомостей, які викликають сумнів щодо осудності, обмеженої осудності останнього, стану його психічного здоров`я або відомостей про наявність у нього психічного розладу, який здатний вплинути на юридично значущу поведінку. Також дане клопотання є недостатньо обґрунтованим у конкретному випадку, не відповідає вимогам ч.2 ст.244 КПК України та подане стосовно особи, щодо якої відсутнє належне підтвердження про його процесуальний статус підозрюваного у даному кримінальному провадженні, а відтак слідчий суддя доходить висновку про повернення цього клопотання для дооформлення.

Керуючись ст.ст. 242-244, 509 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання заступника начальника СВ Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_2 про призначення комплексної амбулаторної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000277 від 22.05.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України - повернути для дооформлення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1