Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2019 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого-судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
за участю прокурора: ОСОБА_3
потерпілих: ОСОБА_4
ОСОБА_5
представника потерпілих: ОСОБА_6
захисника: ОСОБА_7
обвинуваченого: ОСОБА_8
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів передбачених ч. 1 ст. 135, ч. 2 ст. 286 КК України,
25.07.2019 року від прокурора, через канцелярію суду, надійшло клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Потерпілі, їх представник наполягали на обрані обвинуваченому більш суворого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Обвинувачений та його захисник не заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Заслухавши думку сторін та учасників кримінального провадження, дослідивши кримінальне провадження суд вважає, що клопотання обґрунтоване і підлягає задоволенню враховуючи наступне.
П. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.
Ч. 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частин 1 та 2 ст. 181 КПК України - домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Ч. 6 ст. 181 КПК України вказує на те, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема в ч. 1 ст. 177 КПК України законодавець закріпив, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В розумінні ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім того, суд зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Суд вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, як заходу забезпечення кримінального провадження, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення , тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується , вік та стан здоров`я обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність у обвинуваченого постійного місця роботи, наявність судимостей у обвинуваченого, дотримання обвинуваченим умов застосованих раніше до нього запобіжних заходів, ризики продовження чи повторення протиправної поведінки приходить до обґрунтованого виснвоку про продовження раніше обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, підстав для зміни або обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд не знаходить.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 181, 183, 194, 369, 370, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити, щодо обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 днів тобто до 24 вересня 2019 року включно.
- зобов`язати з`являтися за кожною вимогою суду, протягом дії запобіжного заходу;
- заборонити залишати житло за адресою АДРЕСА_1 у період з 21.00 год. до 07.00 год.;
Надати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого ОСОБА_8 з`являтися в житло ( АДРЕСА_1 ) з вимогою надавати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали в частині продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_8 надіслати для виконання Новоархангельському ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Роз`яснити ОСОБА_8 , що у випадку порушення умов запобіжного заходу у виді домашнього арешту, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржене до Кропивницького апеляційного суду через Новоархангельський районний суд протягом 7 /семи/ днів з дня її оголошення.
Копію ухвали негайно вручити прокурору, потерпілим, їх представнику, захиснику та обвинуваченому.

Суддя: