Справа № 186/1305/19
Провадження № 1-кс/0186/501/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 серпня 2019 року м. Першотравенськ
Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Першотравенського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000389 від 12 серпня 2019 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Петропавлівка Дніпропетровської області, громадянина України,освіта середня, військовозобов`язаного, розлученого, який має на утриманні неповнолітню дитину доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , непрацюючого, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_1 раніше судимого :

- 03.06.2013 року Петропавлівським районним судом Дніпропетровської області за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 185, ч.1 ст. 70 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки. На підставі ст.ст.75,76 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

-11.07.2013 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки 1 місяць. На підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

-11.12.2013 року Павлоградським міськрайонним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки 2 місяці. На підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання звільнений з іспитовим строком 3 роки;

-08.10.2014 року Петропавлівським районним судом Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 185, ст.71 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки 6 місяців

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

за участю: слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_7 ,
захисника адвоката ОСОБА_8
підозрюваного ОСОБА_5

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 внесеним в рамках кримінального провадження №0000389 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Згідно клопотання слідчого, досудовим розслідуванням встановлено, що 12 серпня 2019 року о 17 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , знаходився біля буд. №2 по вул. Пушкіна, м. Першотравенська, Дніпропетровської області, де на лавочці побачив потерпілу ОСОБА_9 , у якої поряд стояла сумочка. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на повторне, таємне, викрадення чужого майна, а саме, речей які знаходяться в сумочці. Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на повторне, таємне, викрадення чужого майна, ОСОБА_5 12 серпня 2019 року о 17 годині 35 хвилин, підійшов до лавочки, яка знаходиться біля будинку №2 по вул. Пушкіна, м. Першотравенська, Дніпропетровської області, переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, таємно через відкриту сумочку, взяв косметичку у якій лежав мобільний телефон марки «SAMSUNG» Е1310М, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , чорна флешка, та окуляри. Однак вказані дії ОСОБА_5 були помічені ОСОБА_9 . Розуміючи, що його протиправні дії стали відкритими для потерпілої у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел, спрямований на повторне, відкрите викрадення чужого майна, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, отримання можливості розпоряджатися чужим майном та уникнення затримання, останній почав тікати з місця вчинення злочину, не зважаючи на те, що його переслідувала потерпіла ОСОБА_9 .

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_10 , кваліфікується за ч.2 ст.186 КК України - відкрите викрадення чужого майна, вчинене повторно.

13 серпня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Підозра ОСОБА_10 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, обгрунтовується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 12 серпня 2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 12 серпня 2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 12 серпня 2019 року; протоколом впізнання особи за фотознімком, де потерпіла ОСОБА_9 впізнала особу, яка викрала належні їй речі; протоколом впізнання особи за фотознімком, де свідок ОСОБА_11 , впізнала особу, яка втікала від ОСОБА_9 ; протоколом впізнання особи за фотознімком, де свідок ОСОБА_12 впізнала особу яка відкрито з сумочки викрала речі, які належать ОСОБА_9 ; протоколом огляду кв. АДРЕСА_2 , під час якого було вилучено речовий доказ.

З огляду на викладене ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років.

Підставою для внесення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стало те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, і в ході досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, який заключається у тому, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не має ніяких соціальних зв`язків на території м. Першотравенська, ніде не працює, неповнолітніх та недієздатних осіб на утриманні не має, у підозрюваного відсутнє житло на території м. Першотравенська Дніпропетровської області, у зв`язку з чим слідчий дійшов висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, після повідомлення йому про підозру у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлюючи тяжкість покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що згідно довідки про звільнення ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий. Згідно ухвали Першотравенського міського суду від 05 липня 2019 року ОСОБА_13 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави із покладенням на нього обов`язку не відлучатись з свого місця мешкання буд. АДРЕСА_1 , яка була внесена останнім. Однак, у порушення покладеного на нього обов`язку ОСОБА_13 вчинив новий злочин на території м.Першотравенська, Дніпропетровської області. Таким чином, ОСОБА_5 схильний до вчинення злочинів у сфері відкритого викрадення чужого майна, вчиненого повторно (грабіж), на шлях виправлення не став, і маючи не зняту та не погашену судимість, вчинив новий злочин

12 серпня 2019 року о 23.00 годині ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України було затримано 13 серпня 2019 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просить слідчого суддю обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали заявлене клопотання та прохали суд обрати відносно підозрюваного міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник-адвокат ОСОБА_8 та підозрюваний ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання та прохали слідчого суддю обрати відносно підозрюваного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як він має на утриманні неповнолітню дитину та хвору матір.

Заслухавши думки учасників процесу, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшла до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 року у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30 серпня 1998 року у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя встановила, що доводи викладені в клопотанні є обґрунтованими, а заявлені ризики об`єктивно існують. Так, ОСОБА_5 неодноразово судимий за скоєння злочинів проти власності. Крім того, відносно нього на даний час в судах Дніпропетровської області на розгляді знаходиться декілька кримінальних проваджень, згідно яких ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні корисливих злочинів. Враховуючи вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 знаходячись на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі досліджених в судовому засіданні матеріалів слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_5 в скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 від 12 серпня 2019 року, відповідно до якого, 12 серпня 2019 року, невідома особа о 17 годині 40 хвилин, перебуваючи біля буд. АДРЕСА_3 , відкрито викрала у неї належні їй речі, та втекла з місця вчинення злочину; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 12 серпня 2019 року, відповідно до якого, 12 серпня 2019 року о 17 годині 40 хвилин, вона бачила, як за невідомим чоловіком, який в руках тримав річ схожу на гаманець, бігла ОСОБА_9 ; поясненнями свідка ОСОБА_12 від 12 серпня 2019 року, відповідно до яких, 12 серпня 2019 року о 17 годині 40 хвилин, через вікно своєї квартири, вона побачила, як невідомий викрав з сумки ОСОБА_9 предмет схожий на гаманець, після чого побіг за буд. АДРЕСА_4 ; поясненнями свідка ОСОБА_11 від 12 серпня 2019 року, відповідно до яких 12 серпня 2019 року, вона знаходилась у себе вдома, у квартирі АДРЕСА_5 . Приблизно о 17 годині 45 хвилин вона почула крик жінки, у зв`язку з чим, визирнула у вікно, та побачила, як невідомий їй чоловік побіг у бік ресторану «Україна», в руках у нього була косметичка. За даним чоловіком бігла ОСОБА_9 та кричала, щоб він зупинився; поясненнями свідка ОСОБА_12 від 12 серпня 2019 року, відповідно до яких, вона 12 серпня 2019 року знаходилась у себе вдома, у квартирі АДРЕСА_6 . Приблизно о 17 годині 45 хвилин, вона перебувала на кухні та почула крики жінки, у зв`язку з чим відразу визирнула у вікно та побачила, як невідомий їй чоловік відкрито заволодів косметичкою ОСОБА_9 . Після чого, даний чоловік побіг у бік супермаркету «Варус», за ним бігла ОСОБА_9 та кричала, щоб він зупинився; протоколом огляду квартири АДРЕСА_2 від 12 серпня 2019 року, під час якого, було вилучено речові докази по справі.

У відповідності до вимог ст.178 КПК України слідчий суддя враховує вагомість доказів обґрунтованості підозри, тяжкість покарання за вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, вік та стан здоров`я ОСОБА_5 , який є працездатним, не перебуває на диспансерному обліку у медичному закладі, наявність у нього на утриманні неповнолітньої дитини, а також те, що підозрюваний раніше неодноразово судимий за корисливі злочини.

Відповідно до приписів ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Враховуючи дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 , зазначені вище, приходжу до висновку, що дійсно існує ризик вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень та ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду .

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Врахувавши дійсні обставини справи, слідчий суддя схиляється та приймає за дійсні доводи слідчого та прокурора про те, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою, оскільки вони не будуть слугувати забезпеченню виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам підозрюваного скоєнню інших кримінальних правопорушень та переховування останнього від органів досудового розслідування та суду.

Зазначені висновки засновані перед усім на тому, що підозрюваний ОСОБА_5 відповідно до даного клопотання обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, а також слідчим доведено ризики його переховування від органу досудового розслідування та вчинення інших кримінальних правопорушень з корисливих мотивів.

Вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання.

Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язалися за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу, не знайшлося, застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особиста порука не виявляється можливим.

Передбачений ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, вважаю за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки ОСОБА_5 , хоча й має місце реєстрації, але за даною адресою постійно не проживає та є обґрунтована підозра вважати, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ч.3 ст.183 КПК України, відповідно до яких при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, відповідно до якої слідчий суддя має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Такою сумою застави визначаю сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 80280 гривень 00 копійок, який не є завідомо непомірним для нього, з покладанням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-184, 186-187, 193-194, 196-197, 369-372, 376, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000389 від 12 серпня 2019 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Строк запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 22 години 55 хвилин 12 серпня 2019 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.
Визначити заставу у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80280 (вісімдесят тисяч двісті вісімдесят) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У випадку внесення застави, вважати, що до ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні обов`язки: не відлучатись із АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, прибувати до слідчого, прокурора чи суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .