Дата документу 23.09.2019 Справа № 333/5010/19
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 333/5010/19 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/910/19 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 183 КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою захисника адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 29 серпня 2019 року, якою стосовно

ОСОБА_8 , уродженця м. Запоріжжя, який має вищу освіту, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований та фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 6 жовтня 2019 року включно, -

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_9 за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , обґрунтовуючи клопотання наступним.

ОСОБА_8 підозрюється у тому, що він 03.07.2019 року у період часу, приблизно з 18.00 години до 20.00 години, знаходячись у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході словесного конфлікту, на ґрунті раптового виниклих неприязних відносин зі ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, за допомогою невстановленого предмету, наніс ОСОБА_10 не менше 10-ти ударів по голові, спричинивши останній тілесні ушкодження, від яких потерпіла померла на місці вчинення злочину, тим самим вбив її, та після чого розчленив труп, відділивши нижні кінцівки та голову від тулубу.
6 липня 2019 року відомості про вказаний злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002252.
7 липня 2019 року о 01.00 годині ОСОБА_8 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Того ж дня йому було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді від 08.07.2019 року до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, строком до 04.09.2019 року.
Постановою прокурора від 14.08.2019 року строк досудового розслідування продовжено до 07.10.2019 року.
Посилаючись на те, що для закінчення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню органу досудового розслідування потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, виконання яких неможливо до закінчення строку тримання під вартою підозрюваного, а також зазначаючи, що передбачені ст. 177 КПК України ризики продовжують існувати, слідчий просив продовжити строк тримання ОСОБА_8 під вартою

Зазначене клопотання слідчим суддею було задоволено.

В апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та звільнити ОСОБА_8 з під-варти.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що слідчий суддя, розглянувши уточнене клопотання слідчого від 29.08.2019, фактично не розглянув первісне клопотання від 27.08.2019.

Клопотання від 29.08.2019 було передано слідчому судді і прийнято ним до розгляду без дотримання вимог ст. 35 КПК України щодо реєстрації в автоматизованій системі документообігу та визначення слідчого судді для розгляду клопотання.

Зазначає, що у клопотанні від 27.08.2019 слідчий не визначив строк тримання під вартою, що порушує право підозрюваного на захист і справедливий суд.

Також вважає, до сторона обвинувачення фактично повторно ініціювала провадження відносно ОСОБА_8 з тих самих підстав, що були викладені у клопотанні від 12.08.2019, яким слідчий суддя дав оцінку в ухвалі від 22.08.2019.

Посилаючись на рішення ЄСПЛ у справі «Рисовський проти України», вказує на важливість принципу належного урядування.

За твердженням захисника, повторне ініціювання судового провадження щодо ОСОБА_8 з питання продовження строку тримання під вартою пов`язано із тим, що при розгляді клопотання від 12.08.2019 сторона обвинувачення не довела ті ризики та обставини, якими воно було обґрунтовано, а тому строк тримання під вартою продовжено лише до 07.09.2019.

Таким чином, на думку захисника, повторне ініціювання аналогічного судового провадження є порушенням принципу змагальності сторін та свободи в поданні ними своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Вважає, що клопотання слідчого від 27.08.2019 та від 29.08.2019 є необґрунтованими, слідчим не доведено, що ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, буде переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджатиме кримінальному провадженню або йому повідомлено у вчиненні іншого злочину.

Зазначає, що стороною обвинувачення не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

За доводами захисника, посилання сторони обвинувачення на неможливість завершення експертиз, та у зв`язку із цим, досудового розслідування, не доведені належними і допустимими доказами.

Зауважує, що до клопотання не було надано копію повідомлення ОСОБА_8 про підозру, що унеможливлює перевірку слідчим суддею та апеляційним судом доводів сторони обвинувачення щодо підозри у вчиненні його підзахисним кримінального правопорушення.

Також адвокат просить при апеляційному розгляді дослідити матеріали, надані стороною захисту та стороною обвинувачення, а також дослідити (заслухати) звукозапис судового засідання.

В судовому засіданні апеляційного суду:

- адвокат ОСОБА_7 підтримав апеляційну скаргу, наголосивши, що матеріали провадження містять два клопотання, але законодавством не передбачено можливість уточнення клопотання;

- прокурор вважав рішення слідчого судді законним і обґрунтованим,

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника в підтримку апеляційної скарги, прокурора, який вважав ухвалу законною та обґрунтованою, перевіривши матеріали справи, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, вказавши крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення, в порядку ст. 199 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу та умови, за яких таке продовження можливе.

Перевіркою наданих до апеляційного суду матеріалів встановлено, що зазначені вимоги закону слідчим суддею дотримані, а необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 підтверджена.

Так, строк дії запобіжного заходу закінчується 7 вересня 2019 року, проте у кримінальному провадженні не виконані всі необхідні слідчі дії, а саме потрібно: отримати висновок судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_10 , яка на час подання клопотання ще не виконана; здійснити примусове залучення підозрюваного до проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи та поміщення до установи із суворим наглядом КУ «Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня» ДОР на термін, необхідний для проведення судової експертизи; з урахуванням зібраних під час досудового розслідування у кримінальному провадженні матеріалів, повідомити ОСОБА_8 про підозру у кінцевій редакції; виконати вимоги ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування по даному кримінальному провадженню.
В апеляційній скарзі необхідність проведення зазначених слідчих дій не заперечуються, проте апелянт вважає, що неможливість завершення експертиз нічим не підтверджена.
Однак доведення цих обставин, на відміну від наявності ризиків та обґрунтованості підозри, не передбачено ст. 199 КПК України, адже відповідно до ч. 3 зазначеної статті клопотання повинно містити лише виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, тривалість же проведення експертиз обумовлена їх характером та не залежить від слідчого.
Розглядаючи клопотання, слідчий суддя перевірив обґрунтованість підозри, висновки слідчого судді з цього приводу в апеляційній скарзі на заперечуються.
Із висновком слідчого судді щодо існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, погоджується колегія суддів.
Так, після вчинення злочину, ОСОБА_8 переховувався, труп потерпілої за місцем мешкання підозрюваного виявив його батько, ОСОБА_11 (а.с. 2-11, 16-18); за поясненнями батька у підозрюваного закінчуються строк дії документу, що дає право на перебування на території України, підозрюваний не відмовився від громадянства Російської Федерації, де зараз мешкає його матір. Зазначене, а також відсутність стійких соціальних зв`язків, які б здатні утримати підозрюваного від переховування від слідства та суду чи вчинення інших злочинів, унеможливлює застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Згідно матеріалів провадження на цей час органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 після вчинення вбивства розчленив труп потерпілої та намагався позбутися його частин.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо наявності двох клопотань, від 27.08.2019 та від 29.08.2019, колегія суддів доходить до наступних висновків.
Як приведено вище, ст. 199 КПК України містить вимоги щодо змісту клопотання.
Строк, на який просить продовжити тримання під вартою підозрюваного слідчий або прокурор, не віднесений до обов`язкових реквізитів клопотання, адже строк тримання особи під вартою або строк дії ухвали визначений ст. 197 КПК України.
Так за ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали про тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування (ч.3 ст.197 КПК України).

Таким чином, відсутність у клопотанні від 27.08.2019 строку, на який просить сторона обвинувачення продовжити строк тримання під вартою, не є перешкодою для його розгляду.
Проте слідчий суддя, саме з метою захисту інтересів підозрюваного, врахувавши доводи захисника, що відсутність строку або кінцевого терміну тримання під вартою, що порушує право на захист, надав слідчому строк для уточнення клопотання в цій частині.
Зазначене рішення слідчого судді, хоча і не передбачено КПК України, проте з урахуванням того, що воно постановлено саме з метою дотримання права підозрюваного на захист, адже в апеляційній скарзі також зазначається, що відсутність у клопотанні від 27.08.2019 погодженого прокурором строку тримання під вартою свідчить про порушення права підзахисного на захист та справедливий суд, колегія суддів не вважає незаконним чи свавільним.
На можливість зміни, доповнення клопотання, поданого до слідчого судді, вказують і рекомендації, викладені у п. 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» від 04.04.2013 № 511-550/0/4-13.
Копію уточненого клопотання сторона захисту отримала завчасно, мала можливість в судовому засіданні привести свої заперечення проти доводів уточненого клопотання, які, з урахуванням лише уточнення строку тримання під вартою підозрюваного, нічим не відрізнялись від заперечень проти первісного клопотання, а тому колегія суддів не вбачає підстав вважати, що уточненим клопотанням було порушено право підозрюваного на захист.
Клопотання від 29.08.2019 року є уточненням клопотання від 27.08.2019, а тому є безпідставними твердження апелянта про порушення порядку визначення судді для розгляду клопотання чи доводи захисника, що клопотання від 27.08.2019 залишилося не розглянутим.
Також колегія суддів знаходить безпідставним твердження апелянта про те, що стороною обвинувачення клопотанням від 27.08.2019 повторно ініційоване судове провадження з тих самих підстав, що викладені у клопотанні від 12.08.2019.
Як вже зазначалося, відповідно до ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За ст. 199 КПК України з клопотанням про продовження строку тримання під вартою звертається прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Апеляційним судом встановлено, що ухвалою слідчого судді від 22.08.2019 було частково задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 16 днів, до 7 вересня 2019 року.

Всупереч доводів апеляційної скарги, що слідчий суддя 22.08.2019 частково задовольнив клопотання через недоведення стороною обвинувачення існування ризиків та інших обставин, мотивом для продовження запобіжного заходу до 7 вересня 2019 було те, що слідчий суддя не мав відомостей про продовження строку досудового розслідування.

У справі, що переглядається апеляційним судом, клопотання прокурора подано 27.08.2019 та розглянуто слідчим суддею 29.08.2019, тобто до закінчення дії попередньої ухвали, що відповідає вимогам кримінального процесуального закону, підстав вважати, що здійснювалося повторне аналогічне судове провадження, чим порушено принцип належного урядування чи принцип змагальності сторін, як вважає апелянт, колегії суддів не вбачає.

В апеляційній скарзі викладено клопотання про дослідження матеріалів, що надані стороною захисту та стороною обвинувачення, а також дослідити (заслухати) звукозапис судового засідання.

Клопотання в частині дослідження звукозапису судового засідання задоволенню не підлягає, адже усні заперечення захисника під час розгляду клопотання слідчим суддею, які апелянт вважає за необхідне підтвердити вказаним звукозаписом, не віднесені до обставин, які підлягають доведенню у кримінальному провадженні взагалі та під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу зокрема.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді про продовження тримання підозрюваного під вартою законною та обґрунтованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги захисника не вбачає.
На підставі зазначеного, керуючись ст. ст. 177-178, 183, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 29 серпня 2019 року, якою стосовно ОСОБА_8 , продовжено строк тримання під вартою до 6 жовтня 2019 року, залишити без змін.

Ухвала суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4