Справа № 461/5716/19
Провадження № 1-кс/461/6717/19
УХВАЛА

Іменем України

02.08.2019 м.Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Старе Село, Жидачівського району, Львівської області, українцю, громадянину України, з середньо-спеціальною освітою, пенсіонеру, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2019 року до суду надійшло клопотання слідчого-криміналіста відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України ОСОБА_5 .
Відповідно до клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені умисного вбивства, тобто у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, не працює, не має законних джерел доходів та з врахуванням обставин кримінального провадження органом досудового розслідування встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування, схилення їх зміни даних показань, що підтверджується насильницьким характером злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 . Зазначає про неможливість запобігти такому ризику свідчить той факт, що підозрюваний неодноразово наносив тілесні ушкодження свої жінці, вчиняв сімейні конфлікти, проживає разом із сином, що дає можливість чинити на нього тиск та інших свідків у кримінальному провадженні та неможливість запобігання ризику переховування підозрюваного ОСОБА_7 від органу досудового розслідування та суду. Більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Враховуючи те, що інкримінований ОСОБА_8 злочин вчинений із застосуванням насильства, орган досудового розслідування вважає, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні просили задовольнити подане клопотання. Надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечували. Зазначили, що підозрюваний є пенсіонером.
Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, позицію захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст. 184 КПК України і воно отримано підозрюваним 02.08.2019 р. о 10 год. 00 хвилин. Розгляд клопотання згідно з вимогами ч. 2 ст. 184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 повідомлено про підозру 31.07.2019 р. у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що є особливо тяжким злочином.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 стверджується зібраними доказами, а саме:
- протоколом обшуку від 31.07.2019, за місцем проживання підозрюваного, в будинку АДРЕСА_2 , де виявлено труп потерпілої ОСОБА_9 та за результатами якого вилучено речові докази та знаряддя вчинення злочину;
- протоколом затримання від 31.07.2019 ОСОБА_5 , в ході якого у вилучено труси коричневого кольору, на яких наявні плями бурого кольору, схожі на кров;
- показами потерпілої ОСОБА_10 (доньки покійної ОСОБА_9 );

- показами підозрюваного ОСОБА_5 , у ході якого він розповів про обставини вчинення злочину.
Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Прокурором доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»).
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного. ОСОБА_5 , який неповнолітніх дітей та батьків похилого віку на утриманні не має, не працює, не має законних джерел доходів, у с.Володимирівці Жидачівського району Львівської області проживає без реєстрації, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків. У разі визнання винуватим ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років і це може стимулювати підозрюваного до втечі. Все вищезазначене в сукупності підтверджує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, а також ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.
ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілу, свідків у даному кримінальному провадженні шляхом їх переконання та залякування і схилити їх до зміни даних ними показань, що підтверджується насильницьким характером злочину, в якому ОСОБА_5 підозрюється.
Суд вважає, що існують обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, про достатність підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
За вказаних обставин, підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Відповідно до клопотання, ОСОБА_5 маючи раптово виниклий умислел спрямованим на позбавлення життя своєї дружини ОСОБА_9 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, підійшов до крісла, на якому вона сиділа та використовуючи господарсько-побутовий ніж, який схопив зі стола та утримував в правій руці, умисно наніс один удар в область грудної клітки потерпілої, чим спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення в ділянку передньої поверхні грудної клітки зліва, внаслідок чого наступила смерть потерпілої ОСОБА_9 . Тобто, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого із застосуванням насильства. Тому суд вважає за необхідне не визначати ОСОБА_5 розміру застави.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.176,183,193,194,196,197,395 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» на строк до 29 вересня 2019 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1