У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа № 370/3078/18

"09" жовтня 2019 р. Макарівський районний суд Київської області

в складі: слідчого судді ОСОБА_1
із секретарем ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Макарів Макарівського району Київської області

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення повторної експертизи,

в с т а н о в и в:

адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про призначення повторної експертизи, посилаючись на те, що він на підставі договору про надання правової допомоги, укладеного АО «Інтайтл» зі ОСОБА_4 , який має процесуальний статус підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.126, ч.2 ст. 125, ст.129 КК України, виконує повноваження захисника останнього у кримінальному провадженні №0000732 від 24.10.2018 року.
Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру від 03.09.2019 року, подія кримінального правопорушення відбулася 23.10.2018 року, орієнтовно в період часу з 18.30 години до 18.40 години, на ділянці ґрунтової дороги між селами Плахтянка та Андріїївка Макарівського району Київської області, поблизу міста через річку Здвиж. Згідно версії сторони обвинувачення на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин підозрюваний завдав побоїв потерпілому ОСОБА_5 , а також заподіяв легкі тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_6 і погрожував останньому вбивством.
Визначаючи ступінь тілесних ушкоджень заподіяних ОСОБА_6 , сторона обвинувачення використовувала висновок судово-медичної експертизи №62/д від 18.12.2018 року, складеного судово-медичним експертом вищої категорії завідуючим Макарівським районним відділенням судово-медичної експертизи, ОСОБА_7 .
Інформація про механізм утворення легких тілесних пошкоджень в ділянці лівого ока ОСОБА_6 викладена експертом альтернативно: «могло утворитися, як від нанесення удару рукою по голові, так і при його падінні з положення стоячи на тупу травмуючи поверхню». У формі припущення сформульований пункт 9 резолютивної частини висновку такого змісту: «Не виключається можливість виникнення тілесного ушкодження у ОСОБА_6 за обставин, встановлених під час проведення слідчого експерименту 29.10.2018».
Отже, в аналізованому висновку судового експерта не встановлений причинно-наслідковий зв`язок між легкими тілесними ушкодженнями у потерпілого ОСОБА_6 і діями підозрюваного.
Вимоги до організації проведення та оформлення висновку судово-медичної експертизи сформульовані в Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом МОЗ України від 17.01.1995 року.
Заявник наголошує, що висновок судово-медичної експертизи №62/д від 18.12.2018 складено з суттєвими порушеннями вимог означеного нормативно-правового акту. Навіть у виконані елементарних вимог до форми такого висновку експерт ОСОБА_8 допустив ряд помилок. Приміром, у тексті документу зафіксовано присутність лаборанта ОСОБА_9 в ході проведення судово-медичної експертизи, однак в порушення вимог пункту 3.5 Інструкції вступна частина, обставин справи та дослідна частина, що разом складають протокольну частину висновку експерта, не були підписані лаборантом ОСОБА_9 .
Згідно п.2.10. Інструкції при виконанні експертиз, в яких виникла необхідність вирішення спеціальних питань, що не входять до компетенції судово-медичного експерта, і потрібна консультація фахівця у відповідній галузі медицини, або у разі потреби у проведенні огляду особи, яка піддається судово-медичній експертизі у лікаря-фахівця, що працює в іншому закладі охорони здоров`я, судово-медичний експерт за погодженням з особою, яка призначила експертизу, має право залучати цього фахівця для проведення всіх необхідних досліджень, для вирішення питань, поставлених перед експертизою.
Відповідно до п. 3.2 цитованої Інструкції у вступній частині висновку експерта повинно бути зазначено: час і місце проведення експертизи; умови проведення експертизи, що мають значення для експертного дослідження (освітлення, температура повітря тощо); назва документа, на підставі якого проводиться експертиза; прізвище, ім`я та по батькові експерта, його посада, місце роботи, фах і стаж роботи за фахом, кваліфікаційна категорія, науковий ступінь, вчене звання; прізвище, ім`я та по батькові, вік померлого (при експертизі трупа), прізвище, ім`я та по батькові, вік, місце проживання, документ, що посвідчує особу (при експертизі потерпілих, обвинувачених та інших осіб), назва і номер кримінальної та цивільної справи, кількість томів та листів справи, перелік об`єктів та зразків, що надійшли на експертизу (при експертизі за матеріалами справи та експертизі речових; особи, які були присутні при виконанні експертизи.
В пункті 3.3 вказано, що вступна частина, обставини справи та дослідна частина, що разом складають протокольну частину висновку експерта, підписуються судово-медичним експертом та особами, які були згадані у вступній частині.
Також заявник звертає увагу на те, що експерт ОСОБА_7 залучив лікаря Київської обласної клінічної лікарні ОСОБА_10 без попереднього дозволу особи, що призначила експертизу, а саме: слідчого судді Макарівського районного суду Київської області. Згідно ОСОБА_11 . Герасімова теж мала ставити власний підпис у висновку. Тож експерт ОСОБА_7 вийшов за межі власних повноважень, опираючись на висновок лікаря без відповідного процесуального статусу в даному кримінальному провадженні та не попередженого про кримінальну відповідальність.
На думку сторони захисту, підсумки у висновку експерта не ґрунтуються на фактичних даних, а штучно змодельовані під інтереси сторони обвинувачення. Так, у протокольній частині висновку відтворені обставини звернення ОСОБА_6 за медичною допомогою: « 24.10.2018 р. в 13 год. 30 хв. госпіталізований в терапевтичне відділення Макарівської ЦРЛ за направленням з діагнозом: гіпертонічна хвороба 1-11 ступеня, ступінь 111, ризик помірного гіпертензивного кризу, неускладненого».
Отже, первісними приводом звернення ОСОБА_6 за медичною допомогою стала гіпертонічна хвороба. Вибірково використовуючи процесуальні документи, складені стороною обвинувачення, експерт концентрував увагу на протоколі проведення слідчого експерименту від 29.10.2018 року, в якому моделювалася у ретроспективі вірогідна поведінка ОСОБА_6 та підозрюваного 23.10.2018 року у момент виникнення конфлікту. Звісно, проведення такої процесуальної дії за участі лише однієї сторони призвело до отримання очікуваних результатів.
Між тим, експерт не звернув уваги на альтернативну інформацію, повідомлену іншими учасниками події в процесуальному статусі свідка, зокрема про стан алкогольного сп`яніння, в якому перебував ОСОБА_6 в момент виникнення конфлікту. Оскільки однією з причин гіпертонічної кризи може бути вживання алкоголю. Прикметно, що лише після звернення ОСОБА_6 з заявою до правоохоронних органів перебіг гіпертонічної кризи трансформувався в головні болі, зумовлені тілесними ушкодженнями.
26.10.2018 року окуліст КОКЛ поставив діагноз: розбіжна косоокість, субконюнктивальний крововилив, берліновське помутніння - контузія лівого ока. В подальшому поставлений діагноз в частині субконюнктивального крововиливу підводився під лекало кримінально-правової кваліфікації, тобто пов`язувався з наслідком забиття. Очевидний зв`язок субконюнктивального крововиливу з гіпертонічною хворобою навіть не досліджувався експертом.
Ще більш поверховим є так зване офтальмологічне дослідження пацієнта ОСОБА_6 , а точніше ока з субконюнктивальним крововиливом. Адже у матеріалах експертизи не зазначені, які клінічні інструменти використовувалися для проведення дослідження причин виникнення діагностованого захворювання.
Сумнівний характер висновку підтверджується й іншими обставинами, які характеризують високий рівень соціальної активності ОСОБА_6 , який, формально хворіючи, активно брав участь у процесуальних діях та суспільному житті.
Показовим в цьому сенсі є четвертий пункт аналізованого висновку, де встановлено травму лівого ока, яка супроводжувалася зниженням гостроти зору лівого ока та привела до незначної стійкої втрати загальної працездатності у розмірі 5 %, і тому відноситься до категорії легкого тілесного ушкодження. При цьому невстановлений причино-наслідковий зв`язок між зниженням гостроти зору та подією кримінального правопорушення. Згідно медичної документації востаннє потерпілий перевіряв гостроту зору у 2004 році, тобто за 14 років до так званого конфлікту. За таких обставин існують обґрунтовані сумніви в тому, що саме з 23.10.2018 року у ОСОБА_6 різко погіршилася гостра зору.
Надуманість анамнезів ОСОБА_6 підверджують події 01.11.2018 року, коли цей хворий скаржився невропатологу на болі в лівій скроневій ділянці приступодібного характеру. Однак цього ж дня він брав активну участь у засіданні постійної комісії Макарівської районної ради. Проведення цього заходу ознаменовано скандалом, ініційованим непрацездатним потерпілим ОСОБА_6 , який публічно засуджував ОСОБА_12 (учасника кримінального провадження у процесуальному статусі свідка) у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.296, ч.5 ст.27, ч.2 ст.350 КК України.
Концентруючи зусилля по доказуванню версії потерпілих про подію, слідчий поверхово поставився до з`ясування мотивів виникнення конфлікту. У повідомленні про підозру наголошується, що конфлікт між так званими потерпілими та підозрюваним зумовлений раптово виниклими неприязними відносинами. Проте така оцінка подій не є достовірною, оскільки презюмує правдивість показань потерпілих, але не враховує наявності мотиву в останніх для свідомої обмови підозрюваного.
Підозрюваний, виконуючи функції народного депутата України, вживав заходи для припинення протиправної діяльності нелегальних видобувачів торфу в Макарівському районі Київської області. Матеріальним джерелом інформації про таку діяльність є копії звернень підозрюваного як народного депутата України та відповіді правоохоронних органів. Своєю чергою, ОСОБА_6 мав безпосереднє відношення до цього виду протиправної діяльності, про що свідчать численні публікації: « ІНФОРМАЦІЯ_1 звинуватили в «кришуванні» незаконного видобутку торфу в Макарівському районі»; «У Київській області знайшли нелегальних «старателів», що копають торф»; «Селяни підозрюють голову у «зникненні» торфу і розгардіяші» тощо.
Таким чином, депутатська діяльність підозрюваного створювала об`єктивні перешкоди ОСОБА_6 , а також його партнеру в цьому бізнесі ОСОБА_5 в неконтрольованому хижацькому видобуванню корисних копалин на території Макарівського району.
Саме цей факт пояснює постановочний характер госпіталізації фігурантів кримінального процесу на стаціонарне лікування в терапевтичне відділення Макарівської ЦРЛ та імітацію лікування. В ході досудового розслідування слідчий не з`ясував істотних для цієї кримінальної справи обставини. Якщо орієнтуватися на інформацію потерпілих, то заподіяння підозрюваним тілесних ушкоджень здійснено близько 19.00 години 23.10.2018 року. Згідно медичної картки стаціонарного хворого №4699-2230 ОСОБА_6 госпіталізований в терапевтичне відділення Макарівської ЦРЛ о 13.30 годині 24.10.2018 року. Натомість згідно рапорту інспектора чергового СРПП №4 Макарівського ВП Ірпінського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_13 повідомлення про злочин від ОСОБА_6 надійшло 24.10.2018 року о 18 годині 23 хвилині 11 секунд.
Впродовж доби так званий потерпілий ОСОБА_6 не вчиняв логічних і послідовних дій характерних для подібних ситуацій, а саме: а) не звертався з заявою до правоохоронних органів відразу після цієї події, а лише через добу після неї; б) невмотивованим видається зволікання і зі звернення за медичною допомогою.
Подальше перебування ОСОБА_6 в Макарівській ЦРЛ мало на меті не поліпшити стан здоров`я і лікарським способом ліквідувати наслідки «дратаматичних» для його здоров`я події, що відбулася 23.10.2018 року, а сформувати штучну доказову базу для притягнення іншого учасника конфлікту до кримінальної відповідальності. Підґрунтям для цього висновку є такі факти:
-згідно медичної документації станом на 26.10.2018 року стан ОСОБА_6 відносився до середньої важкості, дещо зменшилася головна біль, головокружіння, погіршився зір в лівому оці, тони серця приглушені, хворому рекомендована консультація в КОКЛ. Натомість 28.10.2018 згідно протоколу огляду місця події потерпілий ОСОБА_6 є активним учасником означеної процесуальної дії;
-29.10.2018 року згідно консультації окуліста КОКЛ виставлений діагноз: розбіжна косоокість, субконюктивальний крововилив, берліновське помутніння - контузія лівого ока. Водночас 29.10.2018 року згідно протоколу проведення слідчого експерименту датованого тим же днем ОСОБА_6 бере участь у відповідній слідчій дії.
Примітно, що ОСОБА_6 перебував на стаціонарному лікуванні в Макарівській ЦРЛ у період часу з 24.10.2018 року до 14.11.2018 року (медична карта стаціонарного хворого №4699-2230).
Цілком логічно, що у сторони захисту є обґрунтовані претензії до оформлення висновку експерта №62/д, оскільки він не відповідає вимогам КПК і підзаконним нормативно-правовим актам в сфері проведення судово-медичних експертиз.
Не піддається законам формальної логіки і пункт 8 відповідного висновку, який викладений в альтернативній формі.
Отже, за версією експерта ушкодження могло утворитися як від удару рукою по голові (в дослідницькій частині висновку зазначено долонею), тобто м`яким предметом, так і від падіння на тупу (в запитанні йшлося про тверду) травмуючи поверхню. Тож експерт не зміг визначився з характером та механізмом нанесених ОСОБА_6 тілесних ушкоджень.
Зважаючи на те, що ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру за ч.2 ст. 125 КК України, яке ґрунтується на сумнівному висновку судово-медичної експертизи №62/д, заявник переконаний в необхідності проведення повторної комісійної судово-медичної експертизи. Лише така процесуальна дія забезпечить права підозрюваного на правильну кваліфікацію його дій з урахуванням положення п.2 ч.2 ст. 242 КПК України.
У клопотанні ставиться питання про призначити у кримінальному провадженні №0000732 від 24.10.2018 року повторної комісійної судово-медичної експертизи для встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень отриманих ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведення якої доручити експертам КЗ КОР "Київське обласне бюро судово-медичної експертизи", за адресою: 04112, м. Київ, Шевченківський район, вул. Оранжерейна, будинок 7, на вирішення якої поставити такі питання:
-Який характер тілесних ушкоджень, отриманих потерпілим ОСОБА_6 , їх локалізація та механізм утворення?
-Яка ступінь тяжкості заподіяних ОСОБА_15 . Сорочану тілесних ушкоджень?
-Чи відповідає давність спричинених тілесних ушкоджень ОСОБА_15 . Сорочану моменту вчинення злочину?
-Чи є причино-наслідковий зв`язок між зниженням гостроти зору лівого ока ОСОБА_6 та травмою ока, отриманою 23.10.2018 року?
-Які розміри та форма предмету, яким завдано травму голови ОСОБА_6 ?
-М`яким чи твердим предметом завдано травму ОСОБА_6 ?
-Яка ймовірність того, травма голови у ОСОБА_6 , утворитись внаслідок обставинам продемонстрованим останнім при проведенні слідчого експерименту? Попередити експертів про кримінальну відповідальність відповідно до ст. 384, 385 КК України. Надати дозвіл на використання експертами (у разі необхідності) матеріалів кримінального провадження №0000732 від 24.10.2018 року. Надати дозвіл для вирішення питань призначеної експертизи всі необхідні дані від штатних або позаштатних спеціалістів у галузі медицини відповідно до ст. 69 КПК України. Слідчому у кримінальному провадженні надати експертам для ознайомлення необхідні матеріали. В разі виникнення необхідності у додаткових матеріалах (даних) для забезпечення проведення експертного дослідження, клопотання експерта (експертів) направляти слідчому.
Заявник у судове засідання не прибув, про день, час, місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, що у відповідності до вимог ч.3 ст.242 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання, оскільки участь слідчого при розгляді клопотання не визнана обов`язковою.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Встановлено, що згідно повідомленню про підозру від 03.09.2019 року, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених.1 ст.126, ч.2 ст.125, ч.1 ст.129 КК України.

Згідно висновку експерта №62/д, травма лівого ока супроводжувалася зниженням гостроти зору лівого ока та привела до незначної стійкої втрати загальної працездатності у розмірі 5% і тому відноситься до категорії легкого тілесного ушкодження, що спричинило незначну стійку втрату працездатності. Тривале лікування ОСОБА_6 пов`язане з загостренням хронічних захворювань, на які страждав ОСОБА_6 до моменту звернення в лікувальну установу 24.10.2018 року. Давність заподіяння ушкодження може відповідати вказаному терміну. Травма ока спричинена внаслідок дії тупого травмую чого предмета. Пошкодження в ділянці лівого ока ОСОБА_6 могло утворитися як від нанесення удару рукою по голові, так і при його падінні з положення стоячи на тупу травмуючи поверхню. Не виключається можливість виникнення тілесного ушкодження у ОСОБА_6 за обставин, встановлених під час проведення слідчого експерименту 29.10.2018 року.

До клопотання додано копію протоколу огляду місця події від 28.10.2018 року, безпосереднім об`єктом якого є територія господарства за адресою: АДРЕСА_1 , та ілюстративна таблиця до протоколу огляду місця події від 28.10.2018 року.

До клопотання додана копія протоколу проведення слідчого експерименту від 29.10.2018 року, який було проведено за участю ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , з якого вбачається, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 розповіли та показали, що ОСОБА_4 наніс один удар долонею в область обличчя ОСОБА_6 , а саме: правою рукою, від чого ОСОБА_6 встав з землі та почав вести розмову із ОСОБА_4 .

При вирішенні клопотання суд керується вимогами ст.242 КПК України, якою передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Крім того, відповідно до вимог ст.244 КПК України, у разі, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Згідно із вимогами ч.6 ст.244 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.
Оцінюючи здобуті докази, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а клопотання таким, що не підлягає задоволенню, оскільки нормами КПК України не передбачено повноважень слідчого судді на стадії досудового розслідування досліджувати та давати оцінку доказам у справі, зокрема, висновку експерта з точки зору його обґрунтованості, правильності, відповідності іншим матеріалам справи.
Керуючись вимогами ст.243, 244, 369, 372 КПК України, суд

У х в а л и в:
у задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя