УХВАЛА
12 серпня 2019 року

м. Київ
справа № 470/248/18

провадження № 51-3910ск19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 травня 2018 року та ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 15 липня 2019 року,
встановив:
Ухвалою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 травня 2018 року було задоволено клопотання Міністерства юстиції України про приведення вироку Чертанівського районного суду м. Москви від 20 березня 2017 року у відповідність із законодавством України і постановлено вважати ОСОБА_4 засудженим за частиною 2 статті 307 Кримінального кодексу України (далі КК).
На зазначену ухвалу захисником ОСОБА_5 в інтересах засудженого ОСОБА_4 було подано апеляційну скаргу, яку ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 15 липня 2019 року було повернуто в порядку статті 399 КПК України.
Перевіривши касаційну скаргу на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з наступних міркувань.
Статтею 424 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визначено перелік судових рішень, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку. Частиною 2 статті 424 КПК встановлено, що до категорії таких рішень, зокрема, відносяться ухвали суду першої інстанції після їх перегляду в апеляційному порядку.
15 травня 2019 року ухвалою Миколаївського апеляційного суду апеляційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 було повернуто особі, яка її подала в порядку пункту 1 частини 3 статті 399 КПК України. Відповідно, рішення суду першої інстанції, апеляційні скарги щодо яких, не були розглянуті в апеляційному порядку, не можуть вважатися переглянутими, а відповідно, не можуть бути оскаржені в касаційному порядку.
Натомість, відповідно до частини 6 статті 399 КПК ухвала про повернення апеляційної скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку. Отже, ухвала Миколаївського апеляційного суду від 15 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги може бути предметом касаційного перегляду.
В статті 424 КПК встановлено вимоги до касаційної скарги, серед яких обов`язковою, згідно з частиною 2, є наявність обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому саме полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваних судових рішень.
При цьому слід враховувати, що відповідно до ст. 433 КПКсуд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Зі змісту касаційної скарги захисника ОСОБА_5 вбачається, що доводи, які в ній зазначені, а саме: неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність, істотне порушення вимог кримінального процесуального закону стосуються ухвали Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 травня 2018 року, яка на теперішній час не може бути предметом касаційного оскарження. Разом з тим, захисником не у достатній мірі обґрунтовані вимоги щодо скасування ухвали Миколаївського апеляційного суду від 15 липня 2019 року про повернення апеляційної скарги.
З огляду на зазначене, вимоги касаційної скарги щодо скасування ухвали суду першої інстанції, ухвали апеляційного суду про повернення апеляційної скарги та направлення клопотання Міністерства юстиції України про приведення вироку Чертанівського районного суду м. Москви від 20 березня 2017 року у відповідність із законодавством України для розгляду по суті в суд першої інстанції не узгоджується з повноваженнями суду касаційної інстанції.
Вищенаведені недоліки касаційної скарги перешкоджають Суду вирішити питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Залишення касаційної скарги без руху не перешкоджає відкриттю касаційного провадження за умови усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, якщо скарга надійде у межах строку, визначеного у статті 426 КПК, або не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня одержання копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху (особа, яка подає касаційну скаргу, має підтвердити, що вона не пропустила цей строк при повторному зверненні до суду).

Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

Керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Залишити касаційну захисника засудженого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 15 травня 2018 року та ухвалу Миколаївського апеляційного суду від 15 липня 2019 року без руху і встановити п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3