УХВАЛА
25 червня 2019 року м. Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченої ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
потерпілої ОСОБА_6 ,
В провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи для визначення психічного стану ОСОБА_4 , оскільки під час судового розгляду стали відомі обставини, які можуть свідчити про неосудність особи або неповне усвідомлення своїх дій як під час вчинення злочину, так і після нього. Під час досудового розслідування справи судово-психіатрична експертиза не проводилась. Проте досудовим слідством встановлено, що ОСОБА_4 перебуває на «Д» обліку у Фастівській ЦРЛ у лікаря нарколога з 25.06.1998 року з діагнозом залежності від алкоголю. Також з`ясувалось, що обвинувачена неодноразово перебувала на лікуванні в КЗ КОР «Обласне психіатричне медичне об`єднання» в смт.Глеваха, але документальних даних про це не збережено. На обліку у Фастівській ЦРЛ у лікаря психіатра Рожкова не перебуває.
Прокурор заперечила проти клопотання захисника.
Обвинувачена не заперечили проти призначення експертизи.
Суд, вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, дійшов висновку про те, що заявлене клопотання підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.3 Закону України «Про психіатричну допомогу» закріплено принцип презумпції психічного здоров`я особи. Саме психічний стан здоров`я особи є критерієм визначення того чи підлягає особа кримінальній відповідальності. Зі змісту ст. 19 КК України випливає, що лише осудна особа, тобто така, психічний стан якої дозволяв усвідомлювати значення своїх дій (бездіяльності) та керувати ними, в повній мірі здатна понести кримінальну відповідальність. Разом з тим, особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого КК України, перебувала у стані неосудності не підлягає кримінальній відповідальності, а особа, яка вчинила злочин у стані осудності, але до постановлення вироку захворіла на психічну хворобу, що позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії (бездіяльність) та керувати ними, не підлягає покаранню (ст..19 КК України). Крім того, особа, визнана судом обмежено осудною підлягає кримінальній відповідальності, і такий її стан враховується судом при призначенні покарання і може бути підставою для застосування примусових заходів медичного характеру (ст.20 КК України).
Таким чином достовірні дані про психічний стан особи, яка притягується до кримінальної відповідальності, впливають як на можливість здійснення подальшого провадження у кримінальному провадженні, так і на покарання, яке підлягає застосуванню до такої особи, згідно КК України.
Відповідно до п.3 ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Під час досудового провадження судово-психіатрична експертиза проведена не була. З огляду на це, суд вважає, що заявлене захисником клопотання є обґрунтованим.
Відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.
У заявленому захисником клопотанні вказано перелік питань, що мають бути вирішені під час проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи:
1.Чи страждала ОСОБА_4 під час вчинення злочинів психічним розладом, внаслідок якого вона не могла у той період усвідомлювати свої дії або керувати ними?
2. Чи могла ОСОБА_4 в повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними під час вчинення злочинів?
3. До якої категорії хворобливих станів належить психічний розлад, якщо він наявний?
4. Чи страждає у даний час ОСОБА_4 психічною хворобою, що позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними?
5. Чи потребує ОСОБА_4 застосування до неї заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?
Тому для всебічного, повного і об`єктивного дослідження обставин справи суд вважає за необхідне призначити по справі амбулаторну судово-психіатричну експертизу, провадження якої доручити експертам КЗ КОР «ОПНМО»(смт.Глеваха, вул.Вокзальна,8), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
Керуючись ст.ст. 242,332 КПК України, суд, -
Призначити у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України амбулаторну судово-психіатричну експертизу, провадження якої доручити спеціалістам обласної психоневрологічної лікарні (смт.Глеваха), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
На вирішення поставити наступні питання:
1. Чи страждала ОСОБА_4 під час вчинення злочинів психічним розладом, внаслідок якого вона не могла у той період усвідомлювати свої дії або керувати ними?
2. Чи могла ОСОБА_4 в повній мірі усвідомлювати свої дії та керувати ними під час вчинення злочинів?
3. До якої категорії хворобливих станів належить психічний розлад, якщо він наявний?
4. Чи страждає у даний час ОСОБА_4 психічною хворобою, що позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними?
5. Чи потребує ОСОБА_4 застосування до неї заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме?
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1