Справа № 496/4014/19
Провадження № 1-кс/496/2881/19
У Х В А Л А

03 грудня 2019 року м. Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області
у складі: слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
адвоката ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, за матеріалами кримінального провадження №0000713 від 09.10.2019 року за ознаками ч. 2 ст. 187 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 і просить змінити розмір застави, який визначений ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 13.10.2019 року по справі 496/4014/19, провадження № 1-кс/496/2555/19 підозрюваному ОСОБА_5 - до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто суми у 76860 грн.
При цьому вказує на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, кваліфікованого як розбій, а саме: напад з метою заволодіння чужим майном, вчинений за попередньою змовою групою осіб, відповідно до повідомлення про підозру від 13.10.2019 року. Кримінальне правопорушення внесене в ЄРДР за № 0000713 від 09.10.2019 року. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 13.10.2019 року підозрюваному ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі з 12.10.2019 року по 10.12.2019 року включно, та був визначений розмір застави у розмірі 501750 гривень. 24.10.2019 року ухвалою Одеського апеляційного суду ухвала суду першої інстанції була залишена без змін. Відповідно до повідомлення про підозру, ОСОБА_5 особисто не вчиняв будь-якого розбійного нападу з метою заволодіння грошовими коштами. За версією слідства вчиняв розбійний напад лише ОСОБА_6 , а ОСОБА_5 в той самий час знаходився в автомобілі «CHEVROLET AVEO» р.н. НОМЕР_1 та ним керував. Тобто, роль ОСОБА_5 набагато менша, ніж роль ОСОБА_6 . Однак ухвалою Одеського апеляційного суду ОСОБА_6 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 153680 гривень. В той же час, ОСОБА_5 був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 501750 гривень. Таким чином, на теперішній час ОСОБА_6 , який за даними органу досудового розслідування безпосередньо вчиняв кримінальне правопорушення, може внести заставу в розмірі 153680 гривень, а особа, яка безпосередньо не виконувала будь-яких дій, тобто ОСОБА_5 , має вносити заставу в розмірі 501750 гривень, що повністю протирічить завданням кримінального провадження. Таким чином, пред`явлення ОСОБА_5 підозри за частиною 2 статті 187 КК України за ознакою вчинення «групою осіб» є необґрунтованим та невмотивованим, оскільки підозрюваний не вчиняв будь-якого насильства або нападу. Отже, пред`явлення ОСОБА_5 підозри за частиною 2 статті 187 КК України за ознакою вчинення «групою осіб» є безпідставним вже з огляду на вказане вище, без детальної оцінки доказів, що має відбуватись на стадії судового розгляду кримінального провадження. Ч. 1 ст. 187 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 7 років, ч. 2 ст. 187 КК України - від 7 до 10 років. Тобто, суд має врахувати тяжкість покарання не за ч. 2 ст. 187 КК України, а за ч. 1 ст. 187 КК України. У зв`язку з викладеним адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з вказаним клопотанням.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 клопотання підтримав. При цьому пояснив, що особа, яка безпосередньо вчинила кримінальне правопорушення - ОСОБА_6 , однак йому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 153680 грн., а ОСОБА_5 лише перебував в автомобілі, однак у нього розмір застави становить 501750 грн. Перебуваючи на волі, ОСОБА_5 матиме можливість працювати та відшкодовувати завдану шкоду. Вважає, що наявні підстави для задоволення клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника та пояснив, що він позитивно характеризується, у разі зменшення розміру застави матиме можливість її внести, та працювати для відшкодування заподіяної шкоди.
В судовому засіданні прокурор Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки ризики, встановлені при обранні запобіжного заходу, продовжують існувати. Крім того, вважає, що підстави для зменшення розміру застави відсутні.
Вислухавши пояснення учасників судового провадження, вивчивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 13.10.2019 року клопотання старшого слідчого СВ Усатівського ВП Біляївського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 було задоволено. Застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Одеському слідчому ізоляторі з можливістю внесення застави в розмірі 501750 гривень.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті.
З урахуванням положень абз.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави було збільшено до 501750 грн.
Вказана ухвала від 13.10.2019 року була оскаржена в апеляційному порядку.
Як вбачається з ухвали Одеського апеляційного суду від 24.10.2019 року, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 13.10.2019 року про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без змін.
Згідно ст. 201 КПК України підозрюваний, його захисник мають право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. До клопотання додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи.
Згідно ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Разом із тим, обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри та існування в провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків були встановлені судом при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 501750 грн.
В ході розгляду зазначеного клопотання про зміну запобіжного заходу адвокатом ОСОБА_4 не спростовано висновків суду та не надано доказів, які б спростовували підозру або свідчили про відсутність або зміну у цьому провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків, тоді як дані, які містяться в досліджених в судовому засіданні матеріалах, не залишають розумних сумнівів в обґрунтованості повідомленої йому підозри.
Дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 також враховувались слідчим суддею при застосуванні до нього вказаного запобіжного заходу, а тому не можуть самі по собі слугувати підставами для зміни розміру застави.
При цьому, з клопотання адвоката ОСОБА_4 та долучених до нього документів, якими обґрунтовується клопотання, не вбачається наявність таких суттєвих обставини, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, які дають підстави вважати, що відпали ризики, які слугували для зміни розміру застави.
Крім того, суд зважає також на ту обставину, що зменшення розміру застави не є по своїй суті зміною запобіжного заходу, в порядку, визначеному ст. 201 КПК України. До того ж, ухвала про застосування запобіжного заходу була оскаржена в апеляційному порядку і відповідно до ухвали Одеського апеляційного суду від 24.10.2019 року була залишена без змін.
З врахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що заявлене клопотання не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 176-178,182-184, 193, 194, 196, 197 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 про зміну розміру застави, який визначений ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 13 жовтня 2019 року за матеріалами кримінального провадження №0000713 від 09.10.2019 року за ознаками ч. 2 ст. 187 КК України залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1