ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження №11-сс/818/1925/19 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2019 року м. Харків
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,
з участю прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,
підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією прокурора на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2019 року,-

В С Т А Н О В И Л А:

Цією ухвалою частково задоволено клопотання слідчого Першого слідчого відділу СУ ТУ ДБР ОСОБА_9 у кримінальному провадженні №0000461 від 19.07.2019 року за ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.236-240).

Застосовано до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покладено на нього наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора або суддю про зміну свого місця проживання.

Як зазначено в ухвалі слідчого судді, до Московського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання, про застосування щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В клопотанні слідчий вказував, що слідчим слідчого Першого слідчого відділу СУ ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_9 проводиться досудове слідство у кримінальному провадженні №0000461 від 19.07.2019 року за підозрою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України (а.с. 2-6).
17.10.2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. (а.с. 23-29)
В обґрунтування клопотання слідчий посилався на тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_8 , наявність ризиків, передбачених п. 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України.
Задовольняючи частково клопотання слідчий суддя послався на те, що прокурор не довів недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Не погодившись з ухвалою слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2019 року та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави, а також покладенням на нього в рамках даного кримінального провадження визначених законом обов`язків.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді є незаконною та такою що підлягає скасуванню внаслідок порушення вимог КПК України.
Заслухавши доповідь судді, прокурора, який наполягав на задоволенні апеляції, захисника та підозрюваного, які заперечував проти її задоволення, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до положень ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
В обґрунтування клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України; протоколами огляду місця подій від 06.09.2019, 10.09.2019 року; висновок експертів за результатами проведеної комплексної судово-економічної та інженерно-екологічної експертизи №19676/19677/20320-20322 від 26.09.2019; висновком комплексної судово-економічної та інженерно-екологічної експертизи №21076/21077 від 09.10.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом обшуку від 17.10.2019 року; наказом про прийняття на посаду ОСОБА_8 ; наявність ризиків, передбачених п. 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на переконання слідчого, у сукупності із даними про особу підозрюваного свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою (а.с.2-6).
З ухвали слідчого судді вбачається, що задовольняючи частково клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя дійшов висновку, що прокурор не довів недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя процитував низку статей КПК України, однак в мотивувальній частині так і не встановив відсутність чи наявність обставин передбачених п.1 ст.194 КПК України.
Судова колегія приходить до висновку, що частково задовольняючи клопотання слідчого необґрунтовано і передчасно, а на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів слідчим суддею не оцінено всі обставини, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України, що враховуються при обранні та продовженні запобіжного заходу та не враховано в належній мірі вимоги ст.194 КПК України.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання.
Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».
Підозра пред`явлена ОСОБА_8 на думку судової колегії в даний час підтверджується, зокрема, протоколами огляду місця подій від 06.09.2019, 10.09.2019 року; висновок експертів за результатами проведеної комплексної судово-економічної та інженерно-екологічної експертизи №19676/19677/20320-20322 від 26.09.2019; висновком комплексної судово-економічної та інженерно-екологічної експертизи №21076/21077 від 09.10.2019 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом обшуку від 17.10.2019 року; наказом про прийняття на посаду ОСОБА_8 .
За таких обставин в силу вимог ч.3 ст.407 КПК України ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2019 року щодо застосування у відношенні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання скасувати на підставі п.1,3 ст.409 та ч.1 ст.412 КПК України.

Розглядаючи клопотання судова колегія вважає доведеними ризики, передбачені п. 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_8 працює на підприємстві на посаді заступника директора, а тому свідки та інші фігуранти кримінальному провадженні можуть були його начальниками, підлеглими чи залежними від нього, що не виключає на них впливу з його боку, а також може знищити сховати або спотворити будь-які із речей, документів або електронних носіїв інформації, які мають істотне значення для встановлення кримінального правопорушення.

Однак судова колегія вважає, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням певних обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в межах строку досудового розслідування здатний на даний час забезпечити виконання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Судова колегія враховує позицію Європейського Суду з прав людини в рішенні «Ілійков проти Болгарії» (Ilijkov v.Bulgaria), № 33977/96. і наявність доведених ризиків передбачених п.2,3 ч.1 ст.177 КПК України і те, що ОСОБА_8 пред`явлена обґрунтована підозра у скоєнні особливо тяжкого злочину за ч. 5 ст. 191 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі понад 10 років.

Прокурором при апеляційному розгляді не доведено наявність обставин передбачених п.3 ч.1 ст.194 КПК України.

Таким чином судова колегія керується ч.4 ст.194 КПК України, яка чітко регламентує, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
За таких обставин, судова колегія враховує міцність соціальних зв`язків підозрюваного, попередню позитивну репутацію, наявність родини та утриманців, майновий стан, вік та стан здоров`я, наявність постійного місця роботи, розмір майнової шкоди, тяжкість покарання, приходить до висновку про можливість застосування до ОСОБА_8 ст.181 та ч. 4 ст.194 КПК України.
Винести нову ухвалу якою застосувати відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, задовольнивши таким чином клопотання слідчого частково.

В силу вимог ст.181 та ч.5 ст.194 КПК України, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Судова колегія вважає, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням певних обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в межах строку досудового розслідування здатний на даний час забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Судова колегія зазначає, що ст.198 КПК України чітко регламентує, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиційного значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального провадження.
Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності ОСОБА_8 в скоєнні кримінальних правопорушень, а також питання належності, допустимості, достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.
Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2019 року щодо застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання скасувати.

Винести нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати з 22-00 до 07-00 наступного дня жиле приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Крім того, покласти на ОСОБА_8 процесуальні обов`язки, передбачені п. 1, 2, 3, 4, 5, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвала діє протягом двох місяців з часу її постановлення, але не більше строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Копію даної ухвали направити до національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді