Справа № 712/4208/19
Провадження № 1-кс/712/2590/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2019 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушенні передбаченого ч. ч. 2 ст. 296 КК України , -

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушенні передбаченого ч. ч. 2 ст. 296 КК України.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001484 від 25.06.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.03.2019 приблизно о 02:45, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: м. Черкаси, вулиця Хрещатик, 225, перебуваючи в приміщенні розважального закладу «Cherkassy Bierstube», знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, виказуючи свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки, спільно з ОСОБА_7 грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільних норм, супроводжуючи свої дії особливою зухвалістю, де в ході відпочинку вживав алкогольні напої, та в результаті спровокованого конфлікту його товаришем ОСОБА_8 з раніше невідомим йому ОСОБА_9 , який розпочалася всередині закладу, з хуліганських мотивів, виражених в явній неповазі до суспільства, показуючи свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки, а саме до оточуючих людей, які відпочивали у вказаному закладі, порушуючи громадський порядок, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи власні дії, з хуліганських спонукань, в присутності відвідувачів та працівників закладу наніс не менше трьох ударів кулаком правої руки в область лиця потерпілого.

Після чого, потерпілого було госпіталізовано до КНП "Третя міська лікарня" ЧМР де йому було надано невідкладну медичну допомогу.

25.03.2019 року ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено про підозру у скоєнні злочину передбаченого ч.2 ст. 296 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, не одружений, з середньою освітою, не працюючий, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , депутатом, інвалідом, учасником ліквідації наслідків на ЧАЕС, не являється, раніше не судимий.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, який відповідно до ч. 2 ст. 296 КК України карається позбавленням волі на строк до чотирьох років.

Метою застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, спробам з його боку переховуватися від правоохоронних органів та суду, знищити документи та інші докази, які мають істотне значення для встановлення правопорушення, впливати на свідків у кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали повністю та просили суд його задовольнити.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання. Захисник ОСОБА_5 зазначив, що було порушено ст.. 184 КПК України під час вручення клопотання про обрання запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив злочин середньої тяжкості та перебуваючи на волі, матиме можливість безперешкодно застосовувати вплив на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні, з метою схилення їх до дачі неправдивих показів, переслідуючи при цьому мету уникнення від кримінальної відповідальності та беручи до уваги те, відповідно до ст.177 КПК України існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується застосування більш м`яких запобіжних заходів, таких як особисте зобов`язання, застава та особиста порука не дадуть змоги запобігти наведеним ризикам, оскільки вірогідність їх допущення пов`язана з можливістю особи вільно пересуватися, а тому слідчий суддя приходить до висновку що заявлене клопотання підлягає до задоволення..

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою проживання: АДРЕСА_1 , в нічний час доби з 21.00 год. до 06.00 год., строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 24 травня 2019 року, включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали, тобто з 26 березня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1)не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 21.00 год. до 06.00 год.;

2)прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

3)не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
4)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
5) не відвідувати розважальні заклади

Працівники Національної поліції в Черкаській області з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала про запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Копію ухвали направити начальнику Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1