У Х В А Л А

м.Фастів Київська область 26 листопада 2018 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали клопотання слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000995 від 10.09.2018 року,-

в с т а н о в и в :

До слідчого судді звернувся слідчий СВ Фастівського ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 з клопотанням про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000995 від 10.09.2018 року, правова кваліфікація за ч.1 ст.162 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні СВ Фастівського ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР № 0000995 від 10.09.2018 року, правова кваліфікація за ч.1 ст.162 КК УКраїни.

Як зазначено в клопотанні досудовим розслідуванням встановлено, що в серпні 2018 року, точного часу та місця досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на незаконне проникнення до гаражного приміщення № НОМЕР_1 ГК «Автомотолюбитель №1», за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у володінні ОСОБА_6 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, порушуючи ст. 30 Конституції України, відповідно до якої кожному гарантується недоторканність житла, а саме, не допускається проникнення до житла чи іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку не інакше як за мотивованим рішенням суду, без будь-якого дозволу та всупереч волі власника, шляхом пошкодження замка, проник до гаражного приміщення № НОМЕР_1 ГК «Автомотолюбитель №1», за адресою: Київська область, м. Фастів, вул. Ч. Шлях (нині - Андрія Шептицького), 1.

26.10.2018 слідчим СВ Фастівського BП Васильківського ВП ГУНП України в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Фастівської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ст.131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

З наданих суду матеріалів клопотання, вбачається, що слідчим зазначено норми статтей КПК України без посилання на конкретні підстави і мету необхідності арешту майна, а також необгрунтовано необхідність арешту на дане майно.

Слідчим у своєму клопотані зазначає лише про визнання майна речовим доказом та обгрунтовує підозру в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 .

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, слідчим не надано та не підтверджено належними доказами, що майно на яке просить накласти арешт відповідає критеріям передбачених ч.1 ст.98 КПК України.

Згідно Постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 26 листопада 2018 року вбачається, що 11.10.2018 року було проведено обшук в гаражі № НОМЕР_1 ГК Автомотолюбитель №1 за адресою: Київська область м.Фастів, вул.Ч.Шлях, 1 та виявлено наявність речей та предметів власника ОСОБА_6 .

Разом з тим, в матеріалах клопотання міститься Протокол огляду місця події від 24.11.2018 року де зазначено, що було проведено огляд гаражного приміщення № НОМЕР_1 та під час огляду нічого не вилучалося.

Отже, відсутні належні докази про вилучення вказаного майна під час проведення огляду в гаражі № НОМЕР_1 за вказаною адресою.

Також, в клопотанні має бути зазначено, як передбачено ч.2 ст. 171 КПК України, перелік і види майна, що належить арештувати та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Слідчим взагалі не зазначено на яке майно необхідно накласти арешт, що входить до вказаного майна, його власника або користувача.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обгрунтовує доводи клопотання.

З наданих суду матеріалів клопотання неможливо встановити (прочитати із-за нечитабельності) зазначенні слідчим вищевказані обставини (свідоцтво про право власності).

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору, для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000995 від 10.09.2018 року, повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1