Справа № 296/1448/19
УХВАЛА
Іменем України
04 березня 2019 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Бараші, Ємільчинського району, Житомирської області, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, має на утриманні дочку інваліда з дитинства, 1993 року народження, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , працюючого на посаді виконуючого обов`язки голови міжрайонної Коростишівської медико-соціальної експертної комісії, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 11.02.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000049.

ВСТАНОВИВ:

16.02.2019 старший слідчий звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000049 від 12.02.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу головного лікаря Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи Житомирської обласної ради № 108-ОС від 28.11.2016 ОСОБА_4 , лікаря невропатолога Коростишівської міжрайонної медико-соціальної експертної комісії, з 01.12.2016 призначено на посаду виконувача обов`язків голови Коростишівської МСЕК.

Відповідно до посадової інструкції, затвердженої головним лікарем, головним експертом Житомирського обласного центру МСЕ, в.о. голови Коростишівської міжрайонної МСЕК виконує організаційно-розпорядчі функції та є службовою особою.

При цьому, ОСОБА_4 будучи службовою особою, діючи умисно, всупереч інтересам служби, зловживаючи своїм службовим становищем, з корисливих мотивів, одержав неправомірну вигоду для себе, за вчинення ним в інтересах третьої особи дій з використанням свого службового становища, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст.368 КК України.

Так, 08.02.2019 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька с. Слобідка, Малинського району, Житомирської області, будучи інвалідом ІІІ групи по причині пов`язаною з хворобою легень, прибула за адресою: АДРЕСА_2 , до Коростишівської міжрайонної МСЕК на прийом до виконувача обов`язків голови вказаної комісії ОСОБА_4 . У розмові ОСОБА_7 повідомила ОСОБА_4 , що 14.02.2019 відбудеться перекомісія у Коростишівській міжрайонній МСЕК по причині закінчення у хворої терміну інвалідності ІІІ групи, та на вказаній комісії, де ОСОБА_4 є виконувача обов`язків голови, буде прийматися рішення про подальше продовження її групи інвалідності. Зокрема, ОСОБА_7 повідомила ОСОБА_4 , що позитивних зрушень у її лікуванні не має, стан її хвороби дозволяє продовження терміну інвалідності більш як на один рік, та запитала, чи можливо термін її групи інвалідності продовжити на більш триваліший термін чим рік, так як є певні обставини, що унеможливлюють частого проходження обстежень у медичних закладах, які необхідно робити для продовження її групи інвалідності лише на один рік.

В подальшому, ОСОБА_4 з корисливих мотивів, розуміючи протиправність своїх дій, повідомив хворій про те, що продовжить їй групу інвалідності терміном на два роки, одночасно з цим підняв руку догори та невербальним засобом спілкування, а саме жестом руки, показав 5 пальців, що означало, що за вчинення його дій в інтересах ОСОБА_7 останній необхідно надати йому неправомірну вигоду у сумі 5 тисяч гривень, та повідомив, щоб остання приходила 14.02.2019 на комісію післяобідній час.

Так, 14.02.2019 близько 12:15 ОСОБА_7 прийшла на прийом до Коростишівської міжрайонної МСЕК, де ОСОБА_4 , діючи умисно, в супереч інтересам служби, з корисливих мотивів, надав ОСОБА_7 акт огляду МСЕК серії 12ААБ №530021 від 14.02.2019, яким присвоєно ОСОБА_7 . ІІІ групу інвалідності з 01.02.2019 по причині «інвалідність з дитинства» на строк до 01.03.2021.

Далі, ОСОБА_4 вивів ОСОБА_7 зі службового кабінету вказаної установи, та у коридорі, переконавшись, що ОСОБА_7 принесла неправомірну вигоду, жестом руки показав 4 пальці, чим висловив ОСОБА_7 вимогу щодо надання йому неправомірної вигоди у розмірі 4 тисяч гривень. В свою чергу, ОСОБА_7 перебуваючи на сходинковому майданчику поблизу кабінету ОСОБА_4 , на виконання вимоги останнього надала йому грошові кошти у сумі 4 тисячі гривень.

15.02.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру в учиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

16.02.2019 старший слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 12 років, вказувалося на наявність ризиків, передбачених п.п.2-4 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, а саме на заявницю ОСОБА_7 . Тому, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження є за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе їм запобігти.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити та визначити підозрюваному розмір. При цьому, послався, що ОСОБА_4 може вчинити аналогічне правопорушення, оскільки раніше притягувався до кримінальної відповідальності, має зв`язки з посадовими особами, тому може ухилятися від органів досудового слідства.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник зазначив, що голова комісії не відноситься до керівників структурних підрозділів державних органів та не є суб`єктом кримінальної відповідальності за ч.3 ст.368 КК України. Одночасно зазначив, що факт отримання ОСОБА_4 неправомірної вигоди жодним належним і допустимим доказом не підтверджено та не надано жодного документу, який свідчить про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 . Будь-яких даних про те, яким саме чином у діях ОСОБА_4 встановлено наявність ризиків передбачених п.п.2-4 ч.1 ст.177 КПК України, якими саме діями останній дав підстави прийти до такого висновку органу досудового слідства в клопотанні не зазначено. Також, слідчим та прокурором не вказано розмір застави, який необхідно застосувати у разі обрання такого запобіжного заходу. Водночас вказав, що стан здоров`я ОСОБА_4 незадовільний, він має інвалідність 3 групи з дитинства, хворіє на хронічні захворювання, після затримання переніс тяжку хворобу інфаркт головного мозку, є особою похилого віку. Одночасно у ОСОБА_4 наявні міцні соціальні зв`язки за місцем його проживання, у тому числі має родину та утриманців, зокрема, дочку, що має інвалідність 2 групи з дитинства, матір ОСОБА_8 пенсіонерку, постійне місце роботи та проживання. Просив застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Надав письмові пояснення до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення слідчого, підозрюваного, захисника, думку прокурора, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом заяви про вчинення кримінальне правопорушення від 11.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 12.02.2019; протоколом огляду, позначення та вручення грошових коштів від 14.02.2019; протоколом обшуку від 14.02.2019; протоколом огляду місця події від 14.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 14.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 14.02.2019; протоколом огляду від 14.02.2019; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 14.02.2019.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості підозри ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КПК України, не можуть бути прийняті слідчим суддею на цій стадії досудового розслідування даного кримінального правопорушення з наступних підстав.

Так, відповідно до п.3 ч.1 ст.276 КПК України, повідомлення про підозру здійснюється за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою КК України ця особа підлягає відповідальності.

Водночас, згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Однак, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, враховуючи доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що на початковій стадії досудового розслідування, за наявності обґрунтованої підозри, ризик переховування від органів досудового розслідування не виключається, оскільки він пов`язаний з передбаченою законом тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному, у випадку визнання його винним.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Оскільки частиною 1 ст. 181 КПК України встановлено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_4 за інкримінованим йому кримінальним правопорушенням, конкретні обставини вчинення злочину, а також дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , його вік, стан здоров`я, наявність хронічних захворювань, міцність соціальних зв`язків в місці його проживання, наявність у підозрюваного родини, непрацездатних утриманців, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. та покласти на останнього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на шістдесят днів.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

1) не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження з 22-00 год. до 06-00 год. наступного дня;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) утримуватися від спілкування із заявником та зі свідками у кримінальному провадженні з приводу обставин кримінального правопорушення;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) носити електронний засіб контролю.

Визначити строк дії обов`язків до 14.04.2019 року включно.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу.

Виконання ухвали доручити СУ ГУНП в Житомирській області та органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ознайомити підозрюваного під розпис з ухвалою слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 07.03.2019.

Слідчий суддя ОСОБА_1