Провадження № 1-кс/161/210/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 07 лютого 2019 року
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника (скаржника) ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Луцьку скаргу ОСОБА_4 на постанову слідчого з особливого важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Волинській області ОСОБА_5 від 28 вересня 2018 року про закриття кримінального провадження, яке внесено до ЄРДР за №0000076 від 03 серпня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, яке передбачено ч.1 ст.204 КК України,

В С Т А Н О В И В:

20 грудня 2018 року на адресу суду надійшла вказана скарга.

Скарга мотивована тим, що слідчий передчасно закрив кримінальне провадження, оскільки не допитав скаржника як потерпілу та не вручив їй пам`ятку про право та обов`язки як потерпілої.
Скаржник у судовому засіданні скаргу підтримала та просила її задовольнити. Уточнила, що оскаржує саме постанову слідчого від 28 вересня 2018 року. Крім того вказувала, що оскільки вимоги попередніх ухвал про скасування постанови про закриття кримінального правопорушення не виконанні, тому є підстави для скасування оскаржуваної постанови.
Прокурор у судовому засіданні вважає скаргу необґрунтованою та просив відмовити у її задоволенні.
Слідчий в судове засідання не з`явився, однак його неявка не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши заявницю ОСОБА_4 , прокурора, дослідивши письмові матеріали скарги, а також надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.
По перше слідчий суддя вважає слід вирішити питання про наявність у ОСОБА_4 процесуального права на оскарження спірної постанови.
Пунктом 3 частини першої статті 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Як слідує з матеріалів скарги, ОСОБА_4 зазначає свій статус як потерпілої у даному кримінальному провадженні, однак вказане не відповідає матеріалам кримінального провадження, відповідно до яких слідчий або прокурор не приймали процесуального рішення про визнання її потерпілої.
Натомість, як слідує з матеріалів кримінального провадження, відомості до ЄРДР по даному кримінальному провадженню були внесені за заявою ОСОБА_4 , отже вона є заявником, тобто особою, яка згідно правил п. 3 ч.1 ст.303 КПК України має право на оскарження спірної постанови про закриття кримінального провадження.
Доводи ОСОБА_4 про те, що вона визнана потерпілою на підставі ухвали слідчого судді, де процесуальний статус її вказаний як потерпіла, суд до уваги не бере, оскільки чинним КПК України чітко передбачено механізм залучення особи, як потерпілої у кримінальному провадженні, участь в якому бере лише слідчий або прокурор, а не слідчий суддя.
Також слідчий суддя вважає за необхідним вирішити питання про дотримання ОСОБА_4 строків на оскарження спірної постанови.
Як слідує з матеріалів кримінального провадження, спірна постанова була направлена ОСОБА_4 супровідним листом ГУ ДФС у Волинській області від 28 вересня 2018 року вих.№17146/10/03-20-23-01-10.
Однак матеріали кримінального провадження не містять доказів вручення скаржнику вказаної постанови слідчого. Не надані такі докази і слідчим під час розгляду скарги.
У зв`язку з вищенаведеним, слідчий суддя вважає, що заявником ОСОБА_4 дотриманий строк подання скарги на спірну постанову слідчого, який передбачений ст.304 КПК України.
Щодо розгляду скарги по суті, слідчий суддя зазначає таке.
Заявник ОСОБА_4 в тексті скарги зазначає себе як потерпілу від вказаного кримінального правопорушення і вважає, що спірну постанову слідчого слід скасувати у зв`язку з тим, що останній не допитав її як потерпілу та не вручив їй пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілої.
Частиною першою та другою статті 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.
Як слідує з матеріалів скарги, а також матеріалів кримінального провадження, досудове розслідування проводилося за фактом можливого виробництва та реалізації фальсифікованих підакцизних товарів за адресою: АДРЕСА_1 , за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.204 КК України.

В свою чергу, частиною першою статті 204 КК України визначено, що незаконне придбання з метою збуту або зберігання з цією метою, а також збут чи транспортування з метою збуту незаконно виготовлених спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, пива, тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну, пального або інших підакцизних товарів - караються штрафом від п`яти тисяч до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією та знищенням незаконно виготовлених товарів.

На думку слідчого судді, об`єктом вищенаведеного злочину є запроваджений з метою захисту економічних інтересів держави порядок виробництва й обігу підакцизних товарів.

Враховуючи об`єкт даного злочину, який стосується державного, а не приватного чи громадського, контролю за додержанням встановленого порядку виробництва й обігу підакцизних товарів, неможливо стверджувати, що вказаним кримінальним правопорушенням завдана будь-яка майнова чи немайнова шкода заявнику ОСОБА_4 . Не обґрунтувала, в чому саме полягає завдана їй шкода, який характер вона має (матеріальний чи моральний), який її розмір, і сама заявник у судовому засіданні, а також в поданій скарзі.

Крім того, в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які процесуальні рішення слідчого (прокурора) про залучення ОСОБА_4 як потерпілої до даного кримінального провадження, а також відсутні відомості про оскарження ОСОБА_4 бездіяльності слідчого (прокурора) щодо незалучення її як потерпілої, чи оскарження рішення про відмову у визнанні її потерпілою.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_4 у встановленому порядку не була визнана як потерпіла у даному кримінальному провадженні, а отже доводи її скарги про те, що слідчий необґрунтовано не допитав її як потерпілу та не вручив відповідну пам`ятку є необґрунтованими.

Крім того, як слідує з матеріалів кримінального провадження та змісту оскаржуваної постанови, ОСОБА_4 під час даного кримінального провадження була допитана як свідок та надала відповідні покази.

Будь-яких інших доводів на обґрунтування незаконності спірної постанови заявник (скаржник) слідчому судді не навела.

Частинами першою та третьою статті 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
З наведених положень процесуального закону слідує, що слідчий суддя має право розглядати скаргу лише в межах її доводів.
Оскільки слідчим суддею визнані необґрунтованими доводи заявника (скаржника) ОСОБА_4 про незаконність дій слідчого, щодо її недопиту як потерпілої та невручення їй відповідної пам`ятки, а інших доводів щодо незаконності спірної постанови скарга не містить, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги.
Щодо доводів скаржниці про те, що слідчий не виконав вказівок попередніх ухвал слідчих суддів, слід зазначити, що слідчим у спірній постанові повністю всебічно та обґрунтовано наведено обставини виконання ним вказівок слідчого судді.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 307 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 на постанову слідчого з особливого важливих справ слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Волинській області ОСОБА_5 від 28 вересня 2018 року про закриття кримінального провадження, яке внесено до ЄРДР за №0000076 від 03 серпня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, яке передбачено ч.1 ст.204 КК України,

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду
Волинської області (підпис) ОСОБА_1

Згідно з оригіналом:
Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду
Волинської області ОСОБА_1