Провадження № 1-кп/761/965/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
присяжних ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
за участю секретаря ОСОБА_6 ,
прокурора ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_8 ,
обвинуваченого ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,
захисника ОСОБА_11 ,
захисника ОСОБА_12 ,
захисника ОСОБА_13 ,
потерпілої ОСОБА_14 ,
представника потерпілої ОСОБА_15
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, відомості щодо яких внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004393 від 16 квітня 2015 року,-
В С Т А Н О В И В:
09 серпня 2018 року, захисником ОСОБА_12 , було подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_1 , мотивована тим, що головуючий, за результатами розгляду клопотання про відкладення судового засідання, поданого захисником ОСОБА_13 , прийняв рішення про продовження судового засідання за відсутності захисників ОСОБА_13 та ОСОБА_12 . Зазначені обставини, на думку захисника ОСОБА_12 свідчать про наявність обставин, визначених у п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Прокурор ОСОБА_7 , представник потерпілої ОСОБА_15 , потерпіла ОСОБА_14 , заперечували проти задоволення заяв про відвід суддів.

Захисник ОСОБА_12 повідомив, що вважає розгляд зазначеної вище заяви про відвід формальним та незаконним, оскільки він здійснюється після спливу більш ніж трьох місяців з моменту подання, а тому він відмовляється висловлювати з приводу неї свою позицію.

Захисник ОСОБА_13 вважав, що підстави викладені в заяві захисника ОСОБА_12 мали місце, однак наразі зазначена заява не може бути розглянута оскільки пройшов тривалий час та змінився склад суду.

Захисник ОСОБА_10 , зазначив що поділяє позиції усіх осіб, що висловлювались до нього, вважав що заява про відвід не була належним чином розглянута, оскільки повинна була розглядатись складом суду у складі двох професійних суддів та на разі не може вирішуватись, оскільки суд є некомпетентним.

Захисник ОСОБА_11 підтримав позицію інших захисників, вважав що заява адвоката ОСОБА_12 про відвід головуючого повинна була розглядатись судом у складі двох професійних суддів.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 підтримали позицію своїх захисників.

Заслухавши думку учасників судового провадження,дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.
Статтями 75 та 76 КПК України встановлено вичерпний перелік обставин, які виключають можливість участі судді у кримінальному провадженні, зокрема:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами.

Так, поняття «обставини, які викликають сумнів у його неупередженості» є оціночним, використання якого залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує та з`ясовує його сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 9 КПК України є обов`язковою для застосування під час здійснення кримінального провадження, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у справах «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, його прихильностей чи уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду з прав людини підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01 березня 2012 року).

Однак, заява захисника ОСОБА_12 про відвід, не містить об`єктивних доказів фактичної наявності упередженості головуючого судді ОСОБА_1 .

Так, зі змісту заяви адвоката ОСОБА_12 вбачається, що підставою для заявлення відводу стала незгода із процесуальним рішенням суду у складі суддів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , оголошеним головуючим. Факт здійснення складом суду наданих відповідно до процесуального закону повноважень не є і не може бути визнано судом обставиною, що виключає участь судді у кримінальному провадженні.

З приводу тверджень сторони захисту про несвоєчасність розгляду заяви про відвід, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, положеннями § 2 Глави 30 КПК України визначено вичерпний перелік питань, які можуть бути вирішені судом у складі двох професійних суддів, однак вирішення питання про відвід професійним суддям до даного переліку не входить.

Відповідно, відводи заявлені на етапі розгляду кримінального провадження двома професійними суддями були долучені головуючим до матеріалів справи та розглядаються відразу після формування складу суду, повноважного вирішувати питання про відвід в порядку черговості.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява захисника ОСОБА_12 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 76, 80-81, 314, 376, 385, 532 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_12 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 від участі у кримінальному провадженні № 0004393, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 квітня 2015 року, за обвинуваченням ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, (справа № 761/43162/17 (провадження № 1-кп/761/965/2018) відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1
Суддя ОСОБА_2
Присяжні ОСОБА_3
ОСОБА_4
ОСОБА_5