пр. № 1-кс/759/5849/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 грудня 2018 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві про накладення арешту на грошові кошти в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000285 від 11.12.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,
В С Т А Н О В И В:
14.12.2018 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на грошові кошти: українська гривня на загальну суму 336 677 (триста тридцять шість тисяч шістсот сімдесят сім), які оглянуті відповідно до протоколу огляду від 23.10.2018 та були вилучені 22.10.2018 на виконання ухвали Святошинського районного суду м. Києва № 759/16421/18 від 18.10.2018. Крім того, слідчим заявлено вимогу при оприлюдненні судового рішення, прийнятого за результатом розгляду цього клопотання, виключити інформацію, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коду ЄДРПОУ підприємств, персональних даних осіб, в тому числі їх прізвища, ім`я, по-батькові, найменувань та кількості речових доказів та іншої охоронюваної законом інформації.
Клопотання обґрунтовано тим, що Восьмим СВ РКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000285 від 11.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України
Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи ТОВ «Лінії Контрактів» (код 41078267) у період з 01.07.2017 по 30.09.2018 за результатами проведення фінансово-господарської діяльності, яка полягала у реалізації паливно-мастильних матеріалів, занизили податок на прибуток підприємства на суму 4 095 895 грн., що є особливо великим розміром та підтверджується висновком дослідження спеціаліста № 26/11-А від 30.11.2018.
Так, під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000052, - 22.10.2018 проведено обшук за адресою розташування офісного приміщення ТОВ «Лінії Контрактів», за результатами якого відшукано та вилучено незаконно здобуті грошові кошти наступної валюти та номіналом: українська гривня на загальну суму 336 677 (триста тридцять шість тисяч шістсот сімдесят сім), дозвіл на відшукання та вилучення яких був прямо наданий ухвалою Святошинського районного суду м. Києва № 759/16421/18 від 18.10.2018.
23.10.2018 належним чином оглянуто та встановлено цілісність та комплектність вилучених грошових коштів, а саме:
500 грн. в кількості 227 шт. на загальну суму 113 500 грн.;
200 грн. в кількості 692 шт. на загальну суму 138 400 грн.;
100 грн. в кількості 656 шт. на загальну суму 65 600 грн. та одна пошкоджена купюра номіналом 100 грн., яка розірвана на дві частини;
50 грн. в кількості 339 шт. на загальну суму 16 950 грн.;
20 грн. в кількості 38 шт. на загальну суму 760 грн.;
10 грн. в кількості 47 шт. на загальну суму 470 грн.;
5 грн. в кількості 166 шт. на загальну суму 830 грн.;
2 грн. в кількості 22 шт. на загальну суму 44 грн.;
1 грн. в кількості 23 шт. на загальну суму 23 грн.
Проведеним досудовим розслідуванням встановити власників вказаних коштів та джерело їх походження не виявилось за можливе, дані кошти є речовими доказами у кримінальному провадженні.
Згідно постанови від 11.12.2018 матеріали з кримінального провадження № 0000052 в частині порушення службовими особами ТОВ «Лінії Контрактів», - виділені у кримінальне провадження № 0000285.
На даний час вказані грошові кошти, з 14.11.2018 перебувають на депозитному рахунку ГУ ДФС у м. Києві.
Задля всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та збереження речових доказів слідчий звернувся із клопотанням про накладення арешту на грошові кошти.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав повністю та просив задовольнити.
Вивчивши дане клопотання і долучені до нього матеріали, заслухавши думку слідчого, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Неприбуття на розгляд вказаного клопотання інших учасників кримінального провадження в силу ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає його розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000285, відносно заниження службовими особами ТОВ «Лінії Контрактів» податку на прибуток на суму 4 095 869 грн, що є особливо великим розміром, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 212 КК України. Відповідно до протоколу обшуку від 22.10.2018 р. в офісному приміщенні ТОВ «Лінії Контрактів» за адресою: м. Київ, вул. Обсерваторна, 8, було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 336 677 грн. Зазначені грошові купюри у відповідній сумі було оглянуто 23.10.2018 р. слідчим СУ ГУ ДФС у м. Київ ОСОБА_3 Постановами слідчого від 23.10.2018 р. та 25.10.2018 р. грошові кошти в українській гривні на суму 336 677 визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню, та взято на облік на депозитний рахунок ГУ ДФС у м. Києві.
Оцінюючи надані відомості та докази, слідчий суддя погоджується із доводами слідчого про те, що заявлені до арешту речі мають значення речових доказів.

При вирішенні цього клопотання враховується слідчим суддею і те, що у разі незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують реальні ризики приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження всього вилученого майна. Враховується слідчим суддею і розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; оцінюються наслідки арешту майна для підозрюваних.
Слід зазначити на те, що слідчим при заявленні вимоги щодо виключення при оприлюдненні судового рішення інформації, яка підлягає захисту від розголошення, а саме: назви та коду ЄДРПОУ підприємств, персональних даних осіб (ПІБ), найменувань та кількості речових доказів не було наведено причин такого засекречування і достатніх правових обґрунтувань, які допускають нерозголошення подібної інформації, підстав проведення закритого судового засідання. Разом із тим, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Відтак, вимоги слідчого у цій частині задоволенню не підлягають. При цьому слід зазначити, що відомості, які дають можливість ідентифікувати фізичну особу не можуть бути розголошені у текстах судових рішень, що відкриті для загального доступу на підставі ст. 7 Закону України «Про доступ до судових рішень».
Враховуючи вищевикладене, в наданих слідчим матеріалах кримінального провадження вбачаються докази щодо наявності існування обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України та можливість використання заявленого слідчим арешту майна, як доказу у зазначеному кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, суд дійшов висновку, що вказане клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти: українська гривня на загальну суму 336 677 (триста тридцять шість тисяч шістсот сімдесят сім), які були вилучені під час обшуку 22.10.2018 р. в офісному приміщенні ТОВ «Лінії Контрактів» за адресою: м. Київ, вул. Обсерваторна, 8, на виконання ухвали Святошинського районного суду м. Києва № 759/16421/18 від 18.10.2018 р., та оглянуті відповідно до протоколу огляду від 23.10.2018 р.

В іншій частині вимог відмовити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1