Справа № 464/6885/18
пр.№ 1-кс/464/2854/18
У Х В А Л А

29 листопада 2018 року слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , перекладача ОСОБА_7 , розглянувши клопотання старшого слідчого Сихівського ВП ГУ НП України у Львівській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рустави Республіки Грузія, громадянина Грузії, грузина, з середньою освітою, не працюючого, зі слів проживаючого у АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

в с т а н о в и в:

старший слідчий Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , звернулася в суд із клопотанням, яке погоджене із начальником Сихівського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 09.06.2017 року (із повідомленням про зміну 29.11.2018р.) ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, зокрема, останній підозрюється в тому, що близько 15:00 год. 09.06.2017, за попередньою змовою з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, шляхом підбору ключа, проникли у квартиру АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_11 , звідки викрали майно останнього, а саме: чоловічі парфуми «Inseide», вартістю 500 грн., грошові кошти в сумі 1236 грн., ключ від автомобіля марки «Renault» моделі «Megan 3», у вигляді пластикової картки, вартістю 3000 грн., кредину картку банку «Приватбанк», банківську картку банку «Укрексімбанк», після цього з викраденим майном втекли з місця події, заподіявши потерпілому ОСОБА_11 матеріальної шкоди на суму 4736 грн.

В обґрунтування наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, сторона обвинувачення вказує на те, що ОСОБА_5 не є громадянином України, у випадку обрання іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, підозрюваний безперешкодно матиме змогу покинути території України, або будь-яким іншим способом ухилитися від слідства та суду, з огляду на те, що такий уже перебував у розшуку. Крім цього, підозрюваний зможе продовжити свою злочинну діяльність. Про таку обставину може також свідчити і те, що ОСОБА_5 на території України немає офіційного джерела доходу, на даний час також обвинувачується у вчиненні аналогічних кримінальних правопорушеннях, що вчинені, як і на території м. Львова, так і на території м. Києва, що дає достатньо підстав вважати, що у випадку застосування більш м`якшого запобіжного заходу, такий зможе безперешкодно вчиняти нові кримінальні правопорушення.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення підозрюваного та його захисника, які просять обрати йому менш суворий запобіжний захід, оскільки підозрюваний незнав про перебування у розшуку та безперешкодно перетинав кордон України, пояснення слідчого та думку прокурора, які підтримали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р.), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати обєктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.
Як встановлено при розгляді клопотання слідчим відділом Сихівського ВП ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002412 від 20.07.2017, матеріали якого були виділеними із кримінального провадження №0001908 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

09.06.2017 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. На момент затримання та обрання запобіжного заходу останній назвався як ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Руставі, Республіки Грузія. Зазначена обставина не оспорювалась стороною захисту при розгляді клопотання. 09.06.2017р. йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Враховуючи наведені обставини, а також з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, яке є тяжким злочином, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до шести років позбавлення волі, а також особу підозрюваного, який є громадянином Грузії, перебував у розшуку, порушив обов`язки покладені на нього ухвалою слідчого судді від 10.06.2017р., не працює, не одружений, на даний час обвинувачується у вчиненні аналогічних кримінальних правопорушень у інших кримінальних провадженнях, при затриманні називався іншим прізвищем, що свідчить про наявність ризиків того, що він може ухилитись від органів досудового розслідування та вчинення інших кримінальних правопорушень, а відтак, до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте, був порушений нею.

З огляду на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, а також обставини, які наведені вище та стали підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зважаючи на порушення обов`язків визначених при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави, приходжу до висновку про відсутність підстав у даному випадку для визначення розміру застави.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 196 КПК України,-

у х в а л и в:

клопотання задоволити. Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рустави Республіки Грузія - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу 60 днів з часу взяття під варту, тобто, до 27.01.2018 року, включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити начальнику Львівського слідчого ізолятора.

Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення їй ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1