Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/893/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2019 року м.Черкаси
Слідчий суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , розглянувши матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000055 від «15» березня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Шпола Черкаської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, учасником бойових дій та депутатом не являється, раніше не судимий, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене заступником начальника відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , вказуючи, що ОСОБА_5 , діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, діючи спільно та за попередньою змовою, групою осіб з ОСОБА_7 , у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час, місце, обставин та невстановленої особи придбав бойовий припас, який зберігав з метою збуту за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 .

В подальшому, реалізовуючи свій злочинний умисел, 10 травня 2018 року, близько 19 години, ОСОБА_5 , перебуваючи в м. Шпола Черкаської області, домовився із особою, залученою для проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки - ОСОБА_8 про збут бойового припасу - гранати Ф-1, після чого ОСОБА_7 , діючи спільно з ОСОБА_5 та за його вказівкою, відвезла ОСОБА_8 за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , де за грошові кошти в сумі 700 гривень збула останньому предмет зовні схожий на гранату Ф-1 та предмет зовні схожий на запал, які, відповідно до висновку експерта №5/71 від 16.08.2018, є корпусом бойової ручної осколкової гранати Ф-1 з бойовим уніфікованим підривником дистанційної дії до ручних гранат модернізованим типу УЗРГМ, що в сукупності представляють собою бойовий припас.

Також він, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час, місце, обставин та невстановленої особи придбав бойовий припас, який зберігав з метою збуту за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, 30 січня 2018 року, близько 14 години 25 хвилин, перебуваючи біля автостанції «ШПОЛА» ПрАТ «Черкаське обласне підприємство автобусних станцій», що розташоване за адресою: Черкаська область, м. Шпола, вул. Героїв Крут, 64, домовився із особою, залученою для проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки - ОСОБА_8 про збут бойового припасу - гранати Ф-1, після чого за грошові кошти в сумі 800 гривень збув останньому предмет зовні схожий на гранату Ф-1 та предмет зовні схожий на запал.

Умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кваліфіковані за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України - незаконне придбання, зберігання та збут бойових припасів без передбаченого законом дозволу, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

30.01.2019 підозрюваного ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. І ст. 263 КК України.

Просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити заставу у розмірі, що перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор і слідчий підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу і просили його задовольнити.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що він не заперечує того, що ОСОБА_5 скоїв тяжкий злочин. Проте зазначив, що сама тяжкість не може впливати на покарання. Просив врахувати, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, сім`ю, співпрацює з органами слідства. Також зазначив, що ОСОБА_5 знаходиться на обліку, як онкохворий. Тому його підзахисниний не збирається ухилятися, переховуватися від слідства, просить обрати запобіжний захід у вигляді цілодового домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні вину визнав, підтримав думку адвоката.
Заслухавши доводи прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , пояснення підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України визначені мета та підстави застосування запобіжних заходів. Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.(ч. 2 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до правової позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в листі від 04.04.2013 року №511-550/0/4-13 слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до вимог ч.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України") після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК).

Суд вважає, що органом досудового розслідування не конкретизовано , у відповідності до ст.ст. 177-178 КПК України, мета та підстави застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також не враховані обставини, які повинні враховуватися при обранні цього запобіжного заходу, а саме те, що підозрюваний буде незаконно впливати на інших співучасників злочину, свідків, може переховуватись від слідства та суду, а також для належного забезпечення покладених на нього процесуальних обов`язків, що надає суду всі підстави для застосування відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи особу підозрюваного, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, має діагноз « Cr І ст.. ІІ кл. гр..рТ1NоМS1», позитивно характеризується, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має міцні соціальні зв`язки, щиро кається, дає визнавальні покази, співпрацює з органами досудового розслідування .
Згідно положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам належної процесуальної поведінки підозрюваного.

А тому, враховуючи пред`явлений ОСОБА_5 підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину з корисних мотивів, положення вищевказаної Конвенції, дані про особу, слідчий суддя вважає за необхідне обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.
Слідчий суддя вважає, що застосування даного виду запобіжного заходу цілком достатнє для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 - задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, заборонивши йому залишати домоволодіння АДРЕСА_1 .
На підставі ч.5 ст.194 на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти наступні обов`язки:
1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
2)повідомляти слідчого, прокурора та суд, в залежності від стадії процесу, про залишення меж місця проживання населеного пункту та Черкаської області ;
3)утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) зі свідком в даному кримінальному провадженні, а також іншими особами, яких визначить слідчий;
4) здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну
Строк дії ухвали два місяці з дня її постановлення, тобто до 01 квітня 2019 року включно.
Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадження якого знаходиться справа, органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та прокурору Черкаської області - для відому.
Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 06.02.2019 року 08 год.30хв.
Слідчий суддя: ОСОБА_1