УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/7629/19

Провадження №: 1-кс/755/3506/19

"15" травня 2019 р.

м. Київ

слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 перевіривши виконання вимог ст. 244 КПК України за клопотанням слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення експертизи у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 15.04.2019 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, встановив:
Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

До слідчого судді даного місцевого суду надійшло клопотання слідчого про проведення експертизи, у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у кримінальному провадженні та необхідністю встановлення обставин визначених ст.ст. 2, 91 КПК України при наявності на передумов визначених ст. 242 того ж Кодексу.

Наведені заявником у клопотанні відомості на їх підтвердження щодо доцільності призначення експертизи
Заявник указує на те, що у провадженні необхідно призначити експертизу з огляду на те, що для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Обставини указані у зверненні заявник доводить долученими до нього матеріалами у копіях, які жодним чином не завірені.
Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався у ракурсі встановлених обставин із даного питання

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.

До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Тобто, у силу ст.ст. 22, 26 КПК України, саме заявник у своєму зверненні має навести переконливі мотиви, які указували б на те, що у провадженні дійсно потрібні спеціальні знання шляхом подання копій відповідних матеріалів.

Разом з тим, у цій ситуації, клопотання не відповідає вимогам абз. 2 ч. 2 ст. 244 КПК України, так додані до звернення матеріали належним чином не завірено. Так, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису. Якщо ж копії матеріалів, які подані, як додатки на підтвердження інформації відображеної у певному клопотанні складаються з кількох аркушів, вони мають бути прошнуровані нитками між собою, а на зворотному боці останнього аркуша скріплені підписом уповноваженого працівника, засвідчені відбитком гербової печатки установи, із зазначенням кількості зшитих аркушів.

Згідно ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Дублікат документа (документ, виготовлений таким самим способом, як і його оригінал), а також копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах, виготовлені слідчим, прокурором із залученням спеціаліста, визнаються судом як оригінал документа.

Такі матеріали (документи), які надав заявник, у розумінні ст. 99 КПК України, не можуть уважатися їх дублікатами.

Тим паче, що, згідно правової позиції Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у витягу з Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, яка ураховується слідчим суддею виходячи з норм Закону України «Про судоустрій і статус суддів», слідує, що окрему проблему становить подання слідчими та прокурорами разом з клопотанням, в тому числі витягу з ЄРДР, які належним чином або взагалі не засвідчені, що позбавляє слідчого суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, в той час, як інформація, що в них міститься, має суттєве значення під час розгляду клопотання цієї категорії та може істотно вплинути на висновки слідчого судді. Саме тому, у подібних випадках, як указує ВССУ, необхідно постановляти ухвалу про відмову у задоволенні клопотання.

Також, звернення не містить реального викладу обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання, так як такий виклад зводиться лише до прямого цитування норм статей КПК України, і все.

У той час, як згідно з ч. 10 ст. 101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідних постанові, ухвалі, вироку.

Тобто, висновок експерта є рівноцінним з іншими видами доказів і не має заздалегідь установленої сили, що указує на те, що експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Разом з тим, це звернення такої інформації не містить.

Слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу (ч. 4 ст. 244 КПК України).

Враховуючи викладене, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, у порядку ст. 94 КПК України, вважає, що клопотання подано без додержання вимог частини другої статті 244 того ж Кодексу, а тому його слід повернути особі, яка його подала, у порядку частини 4 указаної статті зазначеного Кодексу.

З цих підстав та керуючись ст.ст. 1-29, 69, 84, 91, 94, 98, 101, 223, 242-245, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, Закону України «Про судову експертизу», слідчий суддя постановив :

клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_2 про проведення експертизи у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000048 від 15.04.2019 за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним Кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

Слідчий суддя : ОСОБА_1