Справа № 640/2380/19
н/п 1-кс/640/2095/19
УХВАЛА
"08" лютого 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

ВСТАНОВИВ:
На ОСОБА_4 безпосередньо після вчинення злочину вказав очевидець, а саме громадянка ОСОБА_6 , яка зазначила, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
31.01.2019 громадянці України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України. 01.02.2019 стосовно підозрюваної обрано запобіжний захід цілодобовий домашній арешт.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 на праві приватної власності належить житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 154996364 від 04.02.2019 р.).
Як зазначено слідчим, майно, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить підозрюваній у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, ОСОБА_4 на праві приватної власності, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 5 ст. 170 КПК України, оскільки існують достатні підстави вважати, що суд у випадку призначення покарання ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368 КК України може призначити додаткове покарання у виді конфіскації майна.
Таким чином, накладення арешту на нерухоме майно, що належить підозрюваній ОСОБА_4 , необхідне з метою забезпечення конфіскації майна як додаткового виду покарання у випадку призначення його судом.
Слідчим зазначено, що з метою можливої конфіскації майна як виду покарання, орган досудового розслідування просить накласти арешт на належне підозрюваній ОСОБА_4 нерухоме майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрювана ОСОБА_4 , власниця майна, у судове засідання не викликалась, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, 31.01.2019 р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що передбачає санкція частини третьої статті 368 Кримінального кодексу України, вважає за доцільне накласти арешт на зазначене у клопотанні слідчого нерухоме майно, що належить підозрюваній ОСОБА_4 на праві приватної власності, шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який належить підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на праві приватної власності, - шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя - ОСОБА_1