Справа № 629/509/19
Провадження № 1-кс/629/209/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

08 лютого 2019 року слідчій суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0002130 від 06.12.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 07.02.2019 року звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, в якому просила накласти арешт на мобільний телефон моделі «Samsung SM-J105H», IMEL: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , вилучений під час огляду місця події 06.02.2019 року у ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 05.12.2018 року невідома особа шахрайським шляхом, а саме шляхом обману, заволоділа у ОСОБА_5 мобільним телефоном моделі «Самсунг G1», в результаті чого заподіяла матеріальну шкоду на суму 500 гривень.
В ході досудового розслідування в якості потерпілої було допитано ОСОБА_5 , яка пояснила, що 05 грудня 2018 року в 11-28 годині до аптеки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , де вона працює, прийшла раніше візуально знайома їй дівчина та попросила мобільний телефон для здійснення дзвінка. Вона дала їй свій мобільний телефон, після чого стала розмовляти з відвідувачами аптеки, а дівчина, скориставшись цим, вийшла з аптеки разом з мобільним телефоном та зникла, телефон не повернула.

Під час досудового розслідування було встановлено, що телефон моделі «Samsung SM-J105H», IMEL: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 знаходиться у ОСОБА_6 , яка під час допиту пояснила, що 08.12.2018 року придбала даний мобільний телефон у свого родича ОСОБА_7 за 900 гривень та про те, що телефон був викрадений, дізналася тільки від працівників поліції.
Вислухавши міркування слідчого, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного:
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення. Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
У відповідності до п.1 та п.2 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення.
Оскільки у даному кримінальному провадженні є всі підстави вважати, що мобільний телефон, який був тимчасово вилучений під час зазначеного слідчим огляду, можу бути доказом злочину, вважаю за необхідне вжити заходів забезпечення кримінального провадження, шляхом накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого Лозівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженні № 0002130 від 06.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон моделі «Samsung SM-J105H», IMEL: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , який вилучений в ході огляду місця події від 06.02.2019 року у ОСОБА_6 .
Арештоване майно мобільний телефон моделі «Samsung SM-J105H», IMEL: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 після проведення експертних досліджень передати на зберігання власнику - потерпілій ОСОБА_5 .
Заборонити ОСОБА_5 здійснювати будь-які дії щодо розпорядження вказаним майном до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1