Справа № 405/3611/18
Провадження №1-кп/405/149/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Кропивницький 11 березня 2019 року

Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника-адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2018 №0003812 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, українця, громадянина України, не працюючого, освіта середня, має на утриманні дитину 12 років, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ст.89 КК України, вважається таким, що не має судимості, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в :

прокурор Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 31.05.2018 ОСОБА_5 вручена копія обвинувального акту, відповідно до якого останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. 07.06.2018 обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 направлено до суду. В судові засідання призначені на 02.11.2018, 16.01.2019, 01.02.2019 останній не з`являвся, причини неявки суду не повідомляв. Ухвалою суду від 01.02.2019 ОСОБА_5 оголошено у розшук. Беручи до уваги, що обвинувачений на виклики до суду не з`являється, невідоме його фактичне місце перебування, існує обґрунтована підозра, що останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків та вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.
В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання та просив його задовольнити, зважаючи на підстави, викладені в ньому. Додав, що обвинувачений неодноразово повідомлявся про час та місце розгляду справи судовими повістками, однак до суду не з`явився без поважних причин, що свідчить про його переховування від суду. Також, просив суд звернути увагу, що ОСОБА_5 неодружений, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність сталих соціальних зв`язків, як підстави для застосування запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, зазначила, що прокурором не доведено, що, окрім виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, до обвинуваченого неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід. Просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжних захід не пов`язаний з триманням під вартою. При цьому вказала, що обвинувачений вину у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення визнає у повному обсязі, заподіяну потерпілому шкоду відшкодував, останній претензій до обвинуваченого не має, що свідчить про відсутність ризиків, зазначених ст.177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жодних судових повісток він особисто не отримував, про те, що необхідно з`явитися до суду дізнався тільки тоді коли до його домоволодіння прибули працівники поліції. Крім того вказав, що на досудовому слідстві запобіжний захід до нього не застосовався, а тому він з 15.12.2018 по 03.02.2019 працював в Запорізькій області вахтовим методом. В м. Кропивницький повернувся - 04.02.2019. Офіційно не працевлаштовується через мінімальну заробітну плату, якої йому б не вистачило сплатити комунальні платежі та кредитні зобов`язання, які залишилися після смерті батьків. Також, просить врахувати, що на його утриманні перебуває рідна сестра з трьома дітьми. Потерпілому заподіяну шкоду відшкодував.
Вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Статтею 177 КПК України закріплено мету і підстави застосування запобіжних заходів, зокрема частиною першою вказаної норми зазначено перелік ризиків кримінального провадження, які є вичерпними при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу.
Крім цього, ст.178 КПК України передбачено обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу. Разом з цим, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності ризики, зазначені у ст. 177 КПК України, та всі обставини, вказані у ст. 178 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що судові засідання у справі призначались на 02.11.2018, 16.01.2019, 01.02.2019. Обвинувачений ОСОБА_5 в судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судових повісток, за адресою місця проживання, вказаною в обвинувальному акті ( АДРЕСА_1 ). Листи з судовими повістками повернуті до суду з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання».
У зв`язку із ухиленням обвинуваченого до суду ухвалою суду від 01.02.2019 надано дозвіл на затримання обвинуваченого ОСОБА_5 з метою його приводу до суду для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. ОСОБА_5 оголошено у розшук.
В судовому засіданні обвинувачений повідомив суду, що не з`являвся в судові засідання, оскільки не отримував судові повістки про виклик до суду. При цьому, ОСОБА_5 підтвердив, що він є обізнаним про перебування в провадженні суду кримінально провадження за обвинуваченням його у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, однак оскільки на його поштову адресу судові повістки не надходили, а також відсутність під час досудового слідства застосованого запобіжного заходу, він через скрутне матеріальне становище працював за межами Кіровоградської області.
Таким чином, в ході розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1. ч. 1 ст. 177 КПК України, який підтверджується тим, що обвинувачений ОСОБА_5 будучи обізнаним про те, що в суді перебуває кримінальне провадження стосовно нього та призначаються судові засідання, однак, зловживаючи своїми процесуальним правами та ігноруючи свої процесуальні обов`язки, встановлені ст.42 КПК України, зокрема щодо обов`язку прибути за викликом до суду, а вразі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це суд, ухилявся від явки до суду, у зв`язку з чим у судових засіданнях неодноразово оголошувались перерви, а тому він може вчинити дії, спрямовані на ухилення від органу досудового розслідування та суду.
Разом з тим, прокурором в клопотанні ставиться питання про застосування до обвинуваченого найбільш суворого запобіжного заходу - тримання під вартою та саме такий запобіжний захід, на думку прокурора, може забезпечити належне виконання ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків та тяжкістю покарання, що загрожує обвинуваченому вразі визнання його винним.

Враховуючи обов`язок сторони обвинувачення довести наявність та не зменшення ризиків, а також обґрунтовувати недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, які у відповідності з вимогами ст. 177 КПК України виправдовують доцільність тримання обвинуваченого під вартою, та не наведення прокурором обставин такого обгрунтування, суд позбавлений можливості оцінки обставин недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам переховування обвинуваченого від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, як підстав доцільності застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

Суд зважає на те, що ОСОБА_5 обвинувачується, у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, відповідно до ст.89 КК України є таким, що має судимості, має зареєстроване місце проживання.

Станом на момент розгляду питання доцільності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні судовий розгляд справи не розпочато, не досліджені всі письмові докази сторони обвинувачення, не допитаний обвинувачений, потерпілі та свідки.

Разом з тим, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Пункт 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Суд враховує, що відповідно до правової позиції викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд, з урахуванням встановлених обставин в судовому засіданні та матеріалів кримінального провадження, вважає, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання забезпечить уникненню ризику, передбаченого п. 1. ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_5 .
У відповідності до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.
Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює слідчий, а якщо справа перебуває у провадженні суду, - прокурор.
З урахуванням вищезазначеного, суддя вважає за можливе клопотання прокурора задовольнити частково та застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Керуючись ст.ст. 177, 183, 189, 190, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід особисте зобов`язання строком на два місяці, тобто з 11.03.2019 до 11.05.2019.
Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
1) прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту у якому він зареєстрований та проживає, без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_6