ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3790/19
провадження № 1-кс/753/1537/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданя ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 0001213, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.02.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Київ, українця, громадянина України, із вищою освітою, офіційно не працюючого, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого (зі слів)

ВСТАНОВИВ:
20.02.2019 слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту ОСОБА_5 , підозрюваний).

Клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КК України, яке відповідно ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі, а також існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні з метою зміни ним свідчень.
В судовому засіданні слідчий та прокурор просили задовольнити клопотання та вказали на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри, недоведеність стороною обвинувачення наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив відмовити в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні проти поданого клопотання заперечував, при цьому просив застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Заслухавши думку слідчого та прокурора, пояснення підозрюваного та його адвоката, дослідивши матеріали клопотання та докази, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У відповідності до ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 цього Кодексу.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 184 КПК України, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 слідчий посилається на те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КК України, яке відповідно ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі, а також існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 18.02.2019 близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_5 знаходився за місцем свого проживання, всередині приватного будинку, що по АДРЕСА_2 , де також перебував ОСОБА_7 . У це час ОСОБА_5 емоційно розмовляв по мобільному телефону зі своєю дружиною, на що після закінчення бесіди ОСОБА_7 запитав у останнього, що сталося. У подальшому, будучи емоційно хвильованим, в ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел, направлений на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .
Так, ОСОБА_5 на ґрунті особистих неприязних відносин, які раптово виникли в ході спілкування з ОСОБА_7 , керуючись злочинним виниклим умислом, діючи протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій у вигляді спричинення тілесних ушкоджень, взяв зі столу молоток та підійшов до ОСОБА_7 , який сидів на дивані, та тримаючи вказаний молоток в правій руці, наніс два цілеспрямовані удари в область виску з лівої сторони голови потерпілого ОСОБА_7 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно- мозкової травми, ушибу головного мозку, лінійного перелому верхньої стінки лівої орбіти, вдавленного перелому надбрівної дуги зліва з проникненням уламків в лобну пазуху, ушибленної рани голови.
19 лютого 2019 року о 20.05 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19 лютого 2019 року ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0001213 від 18.02.2019 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчих та доданих до нього матеріалах, а саме: протокол огляду місця події, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_8 , протокол допиту сідка ОСОБА_9 , протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протокол слідчого експерименту, медичною довідкою, протоколом обшуку.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як визначено у ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, обставини кримінального правопорушення, вбачається за необхідне застосування до нього запобіжного заходу.
Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється та особу підозрюваного ОСОБА_5 .
При цьому, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Враховуючи вищевикладене, суд з урахуванням сукупності встановлених обставин, а також характеру, конкретних обставин та високої суспільної небезпечності інкримінованого йому злочину, дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам, а саме спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Посилання ж слідчого на ризик незаконного впливу на потерпілого не ґрунтуються на матеріалах досудового розслідування і є безпідставним.

З огляду на наведене, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, враховуючи вимоги ч.4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає підстав для застосування при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою розмір застави у кримінальному провадженні, виходячи з того, що ОСОБА_5 підозрюється у злочині, вчиненого із застосуванням насильства.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193-194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Київ, українця, громадянина України, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, взявши його під варту в залі суду.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 20 годин 05 хвилин 18.02.2019 року.
Дія ухвали про тримання під вартою та строк покладених цією ухвалою обов`язків закінчуються 18 квітня 2019 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1