Справа № 750/8739/18
Провадження № 1-кс/750/5486/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2018 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Чернігівській області ОСОБА_2 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000132 від 05.06.2018, -

В С Т А Н О В И В:

03.12.2018 року слідчий в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Чернігівській області ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено прокурором відділу прокуратури Чернігівської області ОСОБА_3 , в якому слідчий просить накласти арешт (позбавлення права відчуження, користування та розпорядження майном) з метою збереження речових доказів земельних ділянок з кадастровими номерами :01:008:0081, :03:009:0027, :03:009:0041, :01:008:0079, :03:009:0042, :03:009:0026, :03:001:0200, :02:005:0245, :03:009:0044, :03:009:0040, :03:009:0039.

Вивчивши клопотання про арешт майна з доданими до нього документами, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
За змістом абзацу 2 частини 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, слідчий вказує, що майно, яке на його думку належить арештувати постановою слідчого в ОВС слідчого відділу Управління служби безпеки України в Чернігівській області ОСОБА_2 від 03.12.2018 було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000132 від 05.06.2018, а тому такий арешт необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів. Однак, в порушення ч.1 ст. 172 КПК України, власника або власників майна, які підлягають виклику в судове засідання, слідчим вказано не було, як і адреси, за якою такого чи таких належить викликати, як і не зазначено, про можливість розгляду клопотання без повідомлення власника чи власників майна (ч.2 ст. 172 КПК України), та й судження самого слідчого з цього приводу у клопотанні відсутнє, що унеможливлює суд повідомити такого чи таких, у разі їх наявності, про дату, час та місце розгляду клопотання, з урахуванням вимог та строків, встановлених для розгляду означеного клопотання або вирішити питання щодо доцільності такого виклику. Крім того, суду, в такому випадку, є незрозумілим резолютивна частина клопотання, зокрема, кому саме необхідно заборонити відчужувати, розпоряджатись та користуватись зазначеним майном, з огляду на відсутність у клопотанні власника або власників такого майна.

Більш того, слід зазначити, що відповідно до частини 1 статті 170 КПК України клопотання слідчого про арешт майна взагалі не містить посилань на завдання такого арешту майна, оскільки лише за наявності існування обставин, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, знищення, зникнення, втрати, використання, перетворення, пересування, передачі такого майна, слідчий суддя може застосувати заборону або обмеження права користування, розпорядження таким майном.

Недодержання зазначених вимог є підставою для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, що випливає зі змісту ч.3 ст. 172 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Чернігівській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно повернути прокурору відділу прокуратури Чернігівської області ОСОБА_3 , для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків 72 години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1