Провадження № 1-кс/712/7942/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2018 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчої СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, Іркуцької області м. Бранцьк, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, одруженого, маючого на утриманні дитину 2017 року народження, працюючого головним механіком в ТОВ «Комфорт-Град», зареєстрованогом. АДРЕСА_1 , проживаючого АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у кримінальному провадженні №0008526 від 12.12.2018 року за ч. 3 ст. 369 КК України, -
в с т а н о в и в :
22 грудня 2018року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернулась слідча СВ Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 60 діб з утриманням у Черкаському СІЗО із можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебуває кримінальне провадження, зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0008526 від 12.12.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 3 ст. 369 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи достовірно обізнаним про здійснення досудового розслідування старшим слідчим СУ ГУНП в Черкаській області підполковнику поліції ОСОБА_8 , який, відповідно до п. 2 Примітки до ст. 368 КК України є службовою особою та займає відповідальне становище, у кримінальному провадженні №0000235 від 22.06.2018, зареєстрованого за фактом незаконної порубки дерев та зловживання владою службовими особами правоохоронного органу, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 246, ч. 2 ст. 364 КК України, діючи умисно та за попередньою змовою з ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою повернення транспортного засобу ЗІЛ «131» д.н.з. НОМЕР_1 , 29 листопада 2018 року, в робочий час з 08.00 до 18.00, більш точний час в ході досудового розслідування на даний час не встановлено, перебуваючи у службовому кабінеті №101 СУ ГУНП в Черкаській області, який знаходиться на першому поверсі будівлі Управління захисту економіки в Черкаській області ДЗЕ НП України, за адресою: м. Черкаси, вул.Благовісна, 189, висловили пропозицію надати неправомірну вигоду старшому слідчому СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 за вирішенням останнім питання щодо повернення транспортного засобу ЗІЛ «131» д.н.з. НОМЕР_1 .

В подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на надання неправомірної вигоди старшому слідчому СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , 20.12.2018 близько 13 години 10 хвилин, перебуваючи в службовому кабінеті №101 СУ ГУНП в Черкаській області, який знаходиться на першому поверсі будівлі Управління захисту економіки в Черкаській області ДЗЕ НП України, за адресою: м. Черкаси, вул. Благовісна, 189, усвідомлюючи протиправність своїх дій за попередньою змовою з ОСОБА_9 передали ОСОБА_8 грошові кошти в сумі 5 000 (п`яти тисяч) гривень, за повернення транспортного засобу ЗІЛ «131» д.н.з. НОМЕР_1 .

20.12.2018 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

21.12.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України - надання неправомірної вигоди за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, службовій особі, яка займає відповідальне становище, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, серед яких: рапортом старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, протоколом огляду місця події від 20.12.2018 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Враховуючи зібрані докази на даному етапі досудового розслідування, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який відповідно до ч. 3ст. 369 КК України карається позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Метою застосування до ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, спробам з його боку переховуватися від правоохоронних органів та суду, знищити документи та інші докази, які мають істотне значення для встановлення правопорушення, впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_5 20.12.2018 вчинив тяжкий злочин за який був затриманий, безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення та сукупність очевидних ознак на місці події вказували на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин. Разом з тим, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 матиме можливість безперешкодно застосовувати вплив на свідків у кримінальному провадженні, з метою схилення їх до дачі неправдивих показів, переслідуючи при цьому мету уникнення від кримінальної відповідальності та приховування можливих аналогічних фактів своєї злочинної діяльності; а також перебуваючи на волі матиме можливість впливати на свідків.

Крім того, ОСОБА_5 матиме змогу знищити, приховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Також у зв`язку із вчинення корупційного правопорушення та у зв`язку з тяжкістю покарання, якому може бути підданий підозрюваний, може спонукати останнього до втечі, разом з іншими обставинами, а саме: ОСОБА_5 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , що унеможливлює орган досудового розслідування належним чином здійснювати контроль за поведінкою підозрюваного.

За таких обставин, на думку сторони обвинувачення жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, крім взяття під варту.

У судовому засіданні слідча ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали клопотання та просили обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні просили обрати міру запобіжного заходу не пов`язану з позбавленням волі.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що 12.12.2018 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 3 ст. 369 КК України, згідно яких до Черкаського відділу поліції надійшли матеріали СУ ГУНП в Черкаській області про те, що 29.11.2018 року під час розслідування кримінального провадження в приміщені СУ ГУНП в Черкаській області, що по вул.Благовісна, 189 в м. Черкаси, були вчинені неправомірні дії, які полягають в пропонуванні працівникові правоохоронного органу неправомірної грошової винагороди. (ЄО-69057 від 12.12.2018)

21.12.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Досліджені судом матеріали кримінального провадження, а саме: рапорт старшого слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , протокол огляду місця події від 20.12.2018 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.12.2018 року, протокол допиту свідка від 20.12.2018 року дають підстави дійти висновку про те, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення наразі є обґрунтованою.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилались у своєму клопотанні слідчий та прокурор, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, а відтак існує ризик вчинення підозрюваним нового злочину.

При формуванні внутрішнього переконання слідчого, прокурора, слідчого судді, врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятися від слідства й суду. Проте сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості. У цьому ключі послідовною та логічною є позиція Європейського суду з прав людини, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку. Наявність сильної підозри в тому, що особа вчинила тяжкий злочин, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра не може бути виправданням довготривалому утриманню під вартою. Небезпека переховування особи від правосуддя повинна оцінюватися не лише у світлі тяжкості покарання, але й виходячи з усіх інших обставин, які можуть або підтвердити наявності такої небезпеки, або звести її до такого мінімуму, що попереднє ув`язнення виявиться невиправданим.

Суд вважає обгрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків незаконного впливу підозрюваного на свідків кримінального правопорушення або вчинити інші кримінальні правопорушення. Про існування таких ризиків свідчать обставини події кримінального правопорушення. При цьому ступень значущості таких ризиків особливо значний на ранній стадії досудового розслідування, коли існує нагальна потреба у відшуканні та забезпеченні збереження доказів для з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_5 злочину та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання йому запобіжного заходу.

При цьому, метою застосування запобіжного заходу є забезпечувальна функція, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний має постійне місце проживання, постійне місце роботи, одружений, має на утриманні малолітнього сина, .

Тож з урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ступень суспільної небезпечності, яку несуть в собі протиправні діяння, враховуючи зміст ризиків, на запобігання яких необхідне застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне застосування до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Такий вид запобіжного заходу, який буде достатнім для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись, 176-178, 182, 184, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчої СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 20-00 вечора до 06 годин ранку терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто до 17 лютого 2019 року, включно, заборонивши йому залишати в даний час місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 . Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, та зобов`язати його:

1) за наявності здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

3)утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними, свідками в кримінальному провадженні або спілкуватися з ними з дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 , слідчому, та прокурору для контролю за її виконанням.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1