Справа № 369/504/19
Провадження №1-кс/369/213/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2019 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області, майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000171 від 10.01.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся старший слідчий СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області, майор поліції ОСОБА_3 з клопотанням погодженим прокурором Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000171 від 10 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчим відділом Києво-Святошинського відділу поліції ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000171 від 10.01.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2019 близько 18.14 год. на тротуарній доріжці поблизу подвір`я будинку АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з трьома проникаючими ножовими пораненнями спини.

11.01.2019 року проведено огляд місця події в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено планшет «Lenovo» білого кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 .

11.01.2019 вилучений планшет «Lenovo» білого кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані предмети, речовини наркотичним засобом тобто об`єктом вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
У даному випадку слід накласти арешт з забороною користування, розпорядження майном так як існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
На даний момент у сторони обвинувачення достатньо підстав вважати, що у випадку незастосування заходу забезпечення кримінального провадження - арешту майна, не вдасться встановити істину в кримінальному провадженні, та притягнути винних осіб до кримінальної відповідальності оскільки предмет злочинного посягання буде відчужений чи переданий у власність третім особам.
Тому старший слідчий просив накласти арешт на планшет «Lenovo» білого кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , який вилучено 11.01.2019 в ході проведення огляду місця події в приміщенні будинку АДРЕСА_2 .

В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст.244 КПК України неприбуття слідчого не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши клопотання та матеріали приложені до нього, вислухавши думку слідчого, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити, оскільки слідчим доведена необхідність застосування арешту вилученого майна, з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Постановою старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області, майора поліції ОСОБА_3 , від 11.01.2019 року, вилучений 11.01.2019 у під час проведення огляду місця події в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , планшет «Lenovo» білого кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 визнано як речовий доказ у кримінальному провадженні № 0000171.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14.01.2019 року, надано дозвіл старшому слідчому СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 на проведення огляду за адресою: будинок АДРЕСА_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 , з метою подальшого використання доказів, отриманих під час огляду, що проводився 11.01.2019.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників процесу, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення, оскільки є достатні підстави вважати, що вказані у клопотанні речі відповідають критеріям, зазначеним ст. 98 та ст.167 КПК України та існує можливість використання даного майна як доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУ Національної поліції в Київській області, майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000171 від 10.01.2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на планшет «Lenovo» білого кольору ІМЕІ: НОМЕР_1 , який вилучено 11.01.2019 в ході проведення огляду місця події в приміщенні будинку АДРЕСА_2 .

Заборонити відчужувати, користуватись та розпоряджатись зазначеним майном.
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1