Справа №: 398/5/19
провадження №: 1-кп/398/239/19
УХВАЛА

"10" січня 2019 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
в складі колегії: головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
з участю секретаря ОСОБА_4

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні в місті Олександрії в залі суду м.Олександрії кримінальне провадження , внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002144 відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, п.12 ч.2 ст.115 КК України
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_7
захисників: адвоката ОСОБА_8 ,
адвоката ОСОБА_9 ,
обвинувачених: ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В :
Потерпіла ОСОБА_10 , представник потерпілої ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_11 , потерпілий ОСОБА_12 в підготовче судове засідання не з`явилися.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання ОСОБА_5 та ОСОБА_6 запобіжних заходів у виді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи тим, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України.Запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підлягає обранню з урахуванням особи обвинувачених та характеру злочинів, у яких вони обвинувачуються, насамперед їх наслідків, а це смерть двох осіб.Ризиками, які дають підстави обрати обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є можливість обвинувачених ухилятись від суду, впливати на потерпілих та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Так, запобіжні заходи, не пов`язані із триманням під вартою, пов`язані із перебуванням обвинувачених за місцем їх проживання в місті Олександрія, тобто в населеному пункті де вчинені особливо тяжкі кримінальні правопорушення, де проживають свідки, потерпілі, що дають викривальні покази і які в судовому засіданні ще не допитані, що свідчить про наявность ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Крім того, по справі відповідно до практики Європейського суду з прав людини також наявні, з урахуванням протиправного позбавлення життя двох осіб, у чому обвинувачуються ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинувачених.
Обвинувачений ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечував щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, зазначивши , що не визнання ним вини не є підставою для застосування такого запобіжного заходу, він має сім`ю та постійне місце проживання.
Захисник ОСОБА_8 заперечує проти обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначаючи що обвинуваченому можливо обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, так як не доведено наявність ризиків, достатніх для застосування запропонованого прокурором запобіжного заходу. ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки та заслуги перед Батьківщиною.
Обвинувачений ОСОБА_6 заперечує проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту, так як пред`явлене йому обвинувачення не підтверджується належними доказами.Він не погоджується з підставами, викладеними прокурором в клопотанні про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_13 підтримує думку обвинуваченого ОСОБА_6 і вважає, що до останнього можливо застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Суд, заслухавши думку учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора підлягають задоволенню.
Згідно ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження , в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Конституційний Суд України в рішенні від 23.11.2017 року по справі № 1-28/2017 виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).
Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.
По даному кримінальному провадженню на досудовому слідстві 28.07.2018 ухвалами слідчого судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обрано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, які в подальшому неодноразово продовжувалися, востаннє ухвалою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 15.11.2018 до двох місяців. Строк тримання під вартою обвинувачених закінчується 13.01.2019 року.
Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.
В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Суд вважає, що прокурором в заявленому ним клопотанні обґрунтовано наявність ризиків , тому у суду є всі обґрунтовані підстави вважати, що і на даний час продовжують існувати ризики того, що обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 можуть перешкоджати судовому провадженню, впливаючи на потерпілих, свідків, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення.
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачують у вчиненні двох умисних злочинів проти життя та здоров`я особи,вчинених за попередньою змовою групою осіб, в результаті яких були позбавлені життя дві особи, тобто у скоєнні злочинів,один з яких є особливо тяжким, не працюють, ОСОБА_6 є пенсіонером, а тому у суду є достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачені можуть продовжити вчиняти інші злочини, ухилятись від суду та перешкоджати подальшому кримінальному провадженню.
Змінювати запобіжний захід щодо обвинувачених з тримання під вартою на домашній арешт, суд вважає недоцільним, так як стороною захисту не надані докази неможливості тримання обвинувачених під вартою та відсутність ризиків , передбачених ст.. 177 КПК України. В запереченні проти обрання такого запобіжного заходу обвинувачені та сторона захисту фактично оспорює пред`явлене особам обвинувачення.
Тому, враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинувачених. При цьому суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та визнає за реальну небезпеку можливість їх ухилення від правосуддя у разі зміни обраних щодо них запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що виправдовують потребу у триманні обвинувачених під вартою.
Приймаючи до уваги викладені обставини та встановлені в судовому засіданні ризики, суд приходить до висновку про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому приходить до висновку щодо обрання обвинуваченим запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Керуючись ст. ст. 314- 316 КПК України, суд , -
У Х В А Л И В :

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб з 10 січня 2019 року до 10 березня 2019 року.
Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб з 10 січня 2019 року до 10 березня 2019 року.
Копію ухвали направити в Кропивницький слідчий ізолятор.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3