У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" грудня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, не працюючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого, в рамках кримінального проводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0011380 від 13 грудня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий СВ Дніпровського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 10 грудня 2018 року приблизно о 00 год 30 хв ОСОБА_5 разом з ОСОБА_7 , перебуваючи неподалік буд. №15 по просп. Ю.Гагаріна у м. Києві, помітили перехожого ОСОБА_8 на якого вирішили вчинити розбійний напад групою осіб з метою заволодіння майном останнього.

Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_7 підійшов до ОСОБА_8 та наніс йому удар рукою в обличчя, а ОСОБА_5 допоміг звалити потерпілого на землю та обоє продовжили наносити численні удари в ділянку голови, чим завдали фізичного болю та тілесних ушкоджень. Помітивши супротив з боку ОСОБА_8 , який захищав та не віддавав свої речі, ОСОБА_5 з травматичного мілкокаліберного пістолета, який мав при собі, здійснив по нозі потерпілого ОСОБА_8 декілька пострілів, а в подальшому і постріли в ділянку шиї.

Подолавши таким чином волю до опору потерпілого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , діючи спільно, обшукали кишені ОСОБА_8 та заволоділи його майном: мобільним телефоном марки «Самсунг Гелексі», вартістю 3 646 грн, в який була вставлена сім-карта оператора «Київстар», вартістю 25 грн, на рахунку, якої знаходилося 100 грн, грошима в розмірі 100 грн та банківською карткою «Райфайзен банк Аваль» на ім`я ОСОБА_8 , наплічною сумкою чорного кольору, вартістю 400 грн., шкіряною кепкою чорного кольору, вартістю 300 грн.

Після чого, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, а викраденим майном розпорядилися на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди в розмірі 4 571 грн.

Згідно довідки МКЛ ШМД №321 ОСОБА_8 доставлений до лікарні 10 грудня 2018 року з діагнозом: «ЗЧМТ: Струс головного мозку. Забій м`яких тканин голови. Перелом кісток носа. Перелом задньої та передньої стінки верхньощелепної пазухи і решітчастого лабіринту зліва. Вогнепальне сліпе поранення з краєвим пошкодженням загальної сонної артерії зліва. Вогнепальне сліпе поранення правого стегна. Аспірація крові.»

У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі. Просив задовольнити, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, що за ступенем тяжкості відноситься до тяжких злочинів за які законом передбачене покарання до 10 років позбавлення волі, тому існують ризики, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на потерпілого, свідків чи іншого спільника; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність.

Захисник ОСОБА_4 просила відмовити в задоволенні клопотання, оскільки підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КПК України є необґрунтованою та не підтверджується долученими до клопотання матеріалами. Крім того, підозрюваний має постійне місце проживання у місті Києві. Також зазначила, що вказані слідчим у клопотанні ризики не обґрунтовуються жодними фактичними даними. Крім того, захисник звернула увагу на необґрунтованість та безпідставність затримання підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки подія мала місце 10 грудня 2018 року о 0 год 30 хв, а згідно протоколу про затримання особи, підозрюваний затриманий, в порядку ч. 1 ст. 208 КПК України, 15 грудня 2018 року о 16 год 30 хв, хоча в протоколі про затримання підставою затримання зазначено безпосередньо після вчинення злочину очевидець в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин (безперервне переслідування), що не відповідає дійсності, оскільки з моменту вчинення кримінального правопорушення минуло 5 днів.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника у повному обсязі, просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом 13 грудня 2018 року відомості про вчинення злочину внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0011380.

До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розписки підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. Таким чином, слідчим виконані вимоги ч. 3 ст. 184 КПК України.

15 грудня 2018 року о 16 год 30 хв ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

16 грудня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 177 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цим злочином, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання істинних завдань КПК України визначених ст. 2.
Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
У судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, наявними у справі доказами, зокрема: протоколом про прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 13 грудня 2018 року, медичною довідкою з Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги м. Києва №321 від 13 грудня 2018 року, протоколом допиту свідка від 13 грудня 2018 року, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 15 грудня 2018 року, протоколом допиту потерпілого від 15 грудня 2018 року, протоколом огляду місця події від 15 грудня 2018 року.

Щодо тверджень захисту про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, то слід зазначити таке.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, слідчий суддя має всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.

Наявність же будь-яких обставин, що є суперечливими, або свідчать про наявність даних, які підлягають перевірці, і є завданням органу досудового розслідування під час розслідування справи з метою підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання, що повинно підтвердити або спростувати підозру.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує, крім іншого, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі доведеності його вини в інкримінованому злочині, майновий стан підозрюваного, його вік, міцність його соціальних зв`язків, той факт, що ОСОБА_5 не працює, не одружений, раніше не судимий, без постійного місця проживання у м. Києві.

Вказані вище обставини, а також суспільна небезпечність злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що з боку підозрюваного існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на потерпілого чи свідків у кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст. 178 КПК України, а також доведеність слідчим і прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним ризикам, клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Підстав для обрання відносно підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі, слідчий суддя не вбачає.

Щодо доводів захисника ОСОБА_4 про незаконне затримання підозрюваного ОСОБА_7 зазначених нею у судовому засіданні, то слід зазначити таке.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках, зокрема, якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
Як вбачається з даних протоколу затримання особи від 15 грудня 2018 року, ОСОБА_5 був затриманий 15 грудня 2018 року о 16 год 30 хв в порядку п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин (безперервне переслідування).
Проте, як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, злочинні дії були вчиненні 10 грудня 2018 року о 0 год 30 хв, що свідчить про необґрунтованість причини затримання ОСОБА_5 , оскільки з моменту вчинення кримінального правопорушення та до моменту затримання підозрюваного минуло більше як 5 днів, що не може свідчити безпосередність.
Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК України, якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.
Згідно ч. 3 ст. 206 КПК України слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.
Відповідно до ч. 5 ст. 206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе: 1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду; 2) неперевищення граничного строку тримання під вартою; 3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.
Наведене свідчить про те, що ОСОБА_5 був затриманий з порушенням закону, у зв`язку із чим, є підстави для визнання затримання підозрюваного ОСОБА_5 незаконним.
Крім того, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі, який буде достатнім для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 КПК України, а саме 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 140 960 грн та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :
клопотання - задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Ухвала діє 60 (шістдесят) днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислюється з моменту його фактичного затримання - з 16 год 30 хв 15 грудня 2018 року.
Визнати затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 15 грудня 2018 року о 16 год 30 хв в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 13 грудня 2018 року №0011380 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України незаконним.
Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 140 960 грн 00 к. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р № 2089).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.
У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати до слідчого за кожною вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:
не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора;
повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання.
Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09 год 00 хв 21 грудня 2018 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1