Справа № 202/8236/18
Провадження № 1-кс/202/9876/2018
УХВАЛА
Іменем України

28 грудня 2018 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2018 року за № 0001032, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289, ст. 290 КК України.

27 грудня 2018 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_6 , про арешт майна.
В своєму клопотанні слідчий просить накласти арешт на майно, а саме: транспортний засіб - автомобіль марки Mazda 6 темно-сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 ; транспортний засіб - автомобіль марки Mazda 6 білого кольору, державний номерний знак відсутній, із значними пошкодженнями внаслідок обгорання, номери кузову у якому не продивляються, номер двигуна (частковий) - НОМЕР_2 , з обов`язковим позбавленням прав на відчуження, розпорядження та користування. Розглянути клопотання про арешт майна за відсутності власника майна, посилаючись на обставини викладені в клопотанні.
Слідчий у судове засідання не з`явилася, в матеріалах клопотання наявна заява про розгляд даного клопотання без її участі.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає дане клопотання без участі власника майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: - збереження речових доказів; - спеціальної конфіскації; - конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на розпорядження майном може бути застосована лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно п. 7 ст. 236 КПК України, вилучені в ході обшуку речі та документи, що не входять в перелік, у відношенні яких прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Постановою слідчого від 22 грудня 2018 року транспортні засоби - автомобіль марки Mazda 6 темно-сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 та автомобіль марки Mazda 6 білого кольору, державний номерний знак відсутній, із значними пошкодженнями внаслідок обгорання, номери кузову у якому не продивляються, номер двигуна (частковий) - НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001032.

На підставі вище викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання є законним, обґрунтованим таким, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, подане у строки встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України та підлягає задоволенню, оскільки транспортний засіб - автомобіль марки Mazda 6 темно-сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 має значення для встановлення обставин вчинення злочину, а також з метою збереження речового доказу.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме: транспортний засіб - автомобіль марки Mazda 6 темно-сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 ; транспортний засіб - автомобіль марки Mazda 6 білого кольору, державний номерний знак відсутній, із значними пошкодженнями внаслідок обгорання, номери кузову у якому не продивляються, номер двигуна (частковий) - НОМЕР_2 , з позбавленням прав на відчуження, розпорядження та користування.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1