Справа № 139/78/19
Провадження № 1-кс/139/37/19
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
25 січня 2019 року смт Муровані Курилівці

Слідчий суддя Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП України у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
В С Т А Н О В И Л А:
В провадженні слідчого перебуває кримінальне провадження №0000012, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22 січня 2019 року за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 125 КК України.
В ході розслідування вказаного кримінального провадження було встановлено, що особа, на яку потерпіла вказує як на винну в нанесенні тілесних ушкоджень особу, ще й викрав у потерпілої телефон «Samsung Galaxy SМ-J510H/DS» з двома сім-картами, картою пам`яті «Team MicroSD2GB» та захисним силіконовим чохлом. 22 січня 2019 року під час огляду домоволодіння по АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 видав викрадений у ОСОБА_5 телефон.Вилучений телефон визнаний речовим доказом у справі.

Для виключення можливості втрати слідів можливого злочину, можливості використання вилученого телефону як доказу у кримінальному провадженні, слідчий 23 січня 2019 року направив до суду відповідне клопотання, в якому просив накласти арешт на вилучений під час огляду мобільний телефон.
Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 15 січня 2018 року (а.с. 14) слідчим суддею визначено ОСОБА_1 .
Слідчий у п. 2 клопотання просив про його розгляд без участі слідчого та прокурора. Власники вилученого телефону ОСОБА_5 подала до суду клопотання про його розгляд без її участі (а.с. 16).
Розглянувши дане клопотання, проаналізувавши чинне кримінальне процесуальне законодавство, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного:
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий у своєму клопотанні зазначив, що метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Стаття 98 КПК України, зокрема, дає визначення речових доказів, під якими слід розуміти матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Під час розгляду клопотання судом достеменно встановлено, що телефон, на який слідчий просить накласти арешт, є предметом вчинення кримінального правопорушення, без якого не можливо довести чи спростувати вину особи та зафіксувати інші докази у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Із наявних у матеріалах клопотання доказів, вбачається, що є достатні підстави вважати, що річ, на яку слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України і може бути використана як доказ у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309КПК України,
У Х В А Л И Л А:
Клопотання слідчого Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженню № 0000012 задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Samsung Galaxy SМ-J510H/DS» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 з двома сім-картами № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 оператора ПрАТ «Київстар», картою пам`яті «Team MicroSD2GB» та захисним силіконовим чохлом, шляхом заборони розпоряджатися.

Арештоване майно розмістити в кімнаті зберігання речових доказів Мурованокуриловецького ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області.

Ухвалу негайно після її постановлення вручити слідчому та надіслати не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ____________