печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення у кримінальному провадженні № 0000089 комплексної судово-почеркознавчої експертизи, -

В С Т А Н О В И В :
12.03.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення у кримінальному провадженні № 0000089 комплексної судово-почеркознавчої експертизи.

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0000089, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

На підставі заяви ОСОБА_5 до ЄРДР були внесені відомості про те, що ОСОБА_4 шляхом використання договору позики від 12.06.2013 року та підробки підпису ОСОБА_5 на банківських документах - заявах ПАТ «Актабанк» на видачу готівки № 583522 від 19.06.2013 року; № 716733 від 25.06.2013 року; № 813405 від 27.06.2013 року; № 56673 від 02.07.2013 року; № 179592 від 05.07.2013 року; № 235888 від 08.07.2013 року, заволоділа коштами ОСОБА_5 з його банківського рахунку в особливо великих розмірах.

Визнаний потерпілим ОСОБА_5 стверджує, що договір позики від 12.06.2013 р. з ФОП ОСОБА_4 він не укладав, перераховані нею на виконання договору в якості позики гроші зі свого банківського рахунку № НОМЕР_1 в ПАТ «Актабанк» не отримував. ОСОБА_5 прямо вказує на ОСОБА_4 як на особу, яка підробила його підписи на банківських документах та отримала з його рахунку гроші в сумі 24 604 518,70 грн.

Будучи допитаною в якості свідка ОСОБА_4 пояснила, що на виконання договору позики від 12.06.2013 р., укладеного нею з ОСОБА_5 вона перерахувала зі свого банківського рахунку № НОМЕР_2 в ПАТ «АКТАБАНК» на банківський рахунок ОСОБА_5 № НОМЕР_1 , відкритий в тому ж банку, з призначенням платежу «згідно договору безвідсотковій позики на зворотній основі б/н від 12.06.2013 р.» 6 платежів на загальну суму 24 604 518,70 грн. Отримавши позичені кошти на свій банківський рахунок ОСОБА_5 розпорядився ними на власний розсуд. Не бажаючи виконувати умови договору позики та повертати гроші, ОСОБА_5 звернувся до НПУ з заявою про привласнення коштів з його рахунку. Відповідно пояснень ОСОБА_5 існує явне протиріччя, яке полягає в тому, що не визнаючи факту укладення та виконання позикодавцем договору позики, ОСОБА_5 не визнає факт отримання ним у власність на умовах позики перерахованих йому коштів в сумі 24 604 518,70 грн., але вказує, що йому спричинено матеріальну шкоду в особливо великих розмірах їх-крадіжкою.

На виконання Ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20 серпня 2018 року (справа № 757/38752/18-к) в рамках кримінального провадження (старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 були вилучені оригінали заяв ПАТ «Актабанк» на видачу готівки № 583522 від 19.06.2013 року; № 716733 від 25.06.2013 року; № 813405 від 27.06.2013 року; № 56673 від 02.07.2013 року; № 179592 від 05.07.2013 року; № 235888 від 08.07.2013 року, які зберігаються в кримінальному провадженні № 0000089.

З метою встановлення автентичності підписів від імені ОСОБА_5 в заявах на видачу готівки з банківського рахунку № №5445 ПАТ «Актабанк», відкритого ОСОБА_5 , № 583522 від 19.062013; № 716733 від 25.06.2013; № 813405 від 27.06.2013; № 56673 від 02.07.2013; № 179592 від 05.07.2013; № 235888 від 08.07.2013 за клопотанням слідчого ГСУ НПУ ОСОБА_6 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 року по справі № 757/26878/18-к була призначена судова почеркознавча експертиза, проведення якої було доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.

На виконання ухвали слідчого судці Печерського районного суду м. Києва від 04 червня 2018 р. експертом Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України була проведена почеркознавча експертиза, якою були досліджені підписи ОСОБА_5 та зроблено висновок про те, що підписи в заявах від імені ОСОБА_5 виконано не ОСОБА_5 , а іншою особою.

За відсутності вільних та експериментальних зразків почерку ОСОБА_4 не було вирішено питання « ОСОБА_4 чи іншою особою виконано підписи в графах «підпис отримувача» заяв на видачу готівки № 583522 від 19.06.2013; № 56673 від 02.07.2013; № 235888 від 08.07.2013; № 179592 від 05.07.2013; № 716733 від 15.06.2013; №813405 від 27.06.2013.

17 січня 2019 року на підставі клопотання слідчого ГСУ НПУ ОСОБА_6 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва було винесено Ухвалу по справі № 757/1645/19-к про тимчасовий доступ до вільних зразків почерку ОСОБА_4 . Слідчим Ухвала не була виконана, оскільки лише 12 лютого 2019 р. він надіслав її поштою ОСОБА_4 , але для виконання дій з тимчасового доступу до вільних зразків почерку останньої так і не з`явився в строк до 17 лютого 2019 р., а отже Ухвала втратила чинність.

Оскільки, відповідно до внесених до ЄРДР відомостей та показів потерпілого ОСОБА_5 , ОСОБА_4 фактично підозрюється в скоєнні підробки банківських документів та привласненні коштів ОСОБА_5 в особливо великих розмірах, відносно неї з моменту внесення відомостей до ЄРДР фактично здійснюється кримінальне переслідування, вона є особою, права та інтереси якої обмежуються, а тому, відповідно п.19, п.25 ст. 3 КПК України вона є учасником та стороною кримінального провадження та як наслідок має право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Адвокат в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги підтримав та просив задовольнити.
Прокурор/слідчий у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.
Частиною 3 ст. 244 КПК України передбачено, що неприбуття в судове засідання особи, яка подала клопотання, не перешкоджає його розгляду.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.
Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вивчивши клопотання, заслухавши обґрунтування заявника, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить до наступного висновку.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 91 КПК України встановлено перелік обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, в тому числі і форма вини, мотив, мета вчинення кримінального правопорушення, обставини, які характеризують особу обвинуваченого тощо.
Відповідно до ч.2 ст.84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Клопотання про проведення експертизи розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
Згідно з ч. 1 ст. 244 КПК України, передбачено, що у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0000089, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

12.03.2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення у кримінальному провадженні № 0000089 комплексної судово-почеркознавчої експертизи.
Так, процесуальний статус осіб, щодо яких здійснюється кримінальне провадження чи збираються докази винуватості без повідомлення їх про підозру, в КПК не визначений. Однак відповідно до ч.6 ст.9 у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади, визначені в його ч.1 ст.7. До них, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; забезпечення права на захист; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст.8, ч.5 ст.9 КПК). Статтею 17 закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права на всіх етапах провадження нарівні із законами України.
Євросуд у своїх численних рішеннях визначає поняття «кримінальне обвинувачення» в досить широкому контексті. Так, у рішенні від 6.09.2005 у справі «Салов проти України» сказано, що поняття «обвинувачення» має «автономне» значення; воно повинне розумітися в сенсі конвенції, а не лише в контексті його значення в національному праві. Таким чином, воно може визначатися як «офіційне повідомлення особи компетентним органом державної влади, в якому стверджується, що особа скоїла злочин» (пп.42, 46 рішення від 27.02.80 у справі «Deweer v. Belgium» та п.73 рішення від 15.07.82 у справі «Eckle v. Germany»). У деяких випадках це може робитися «у формі інших заходів, здійснення яких несе в собі таке твердження і, по суті, так само впливає на становище підозрюваного» (рішення у справі «Eckle v. Germany»).
У рішенні від 19.02.2009 у справі «Шабельник проти України» ЄСПЛ вказав, що «право на правову допомогу виникає в момент, коли становище людини стає суттєво уразливим, навіть якщо її офіційно не затримано як підозрювану». Суд пояснив, що становище заявника стало значно вразливішим одразу після вжиття серйозних слідчих заходів щодо перевірки підозри стосовно нього та підготовки версії обвинувачення. Тож було констатоване порушення §1 та п.«с» §3 ст.6 конвенції, оскільки момент виникнення права на правову допомогу не залежить від того, який формальний статус має підозрювана у скоєнні злочину особа.
Європейський суд з прав людини визначає такі обставини, які вважаються моментом висунення обвинувачення:
початок досудового розслідування проти конкретної особи чи арешт її банківських рахунків (рішення у справі «Ringeisen v. Austria»);
арешт особи (рішення у справі «Wemhoff v. Germany»);
офіційне повідомлення про намір здійснення стосовно неї кримінального переслідування (рішення у справі «Neumeister v. Avstria»).
В цілому, на думку ЄСПЛ, обвинувачення охоплює весь комплекс процедур від початку досудового розслідування стосовно особи до винесення остаточного рішення.
Під початком досудового розслідування проти конкретної особи, за чинним законодавством України, може розумітися внесення до ЄРДР відомостей про вчинення нею кримінального правопорушення.
Пунктом «с» §3 ст.6 конвенції встановлено, що кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, обраного на власний розсуд.
Як указував ЄСПЛ у рішенні від 24.11.93 у справі «Imbrioscia v. Switzerland» (п.36) словосполучення «при встановленні кримінального обвинувачення» в §1 ст.6 конвенції не означає, що ця стаття не застосовується на стадії досудового розслідування.
При цьому Конституційний Суд у рішенні від 30.09.2009 №23-рп/2099 констатував, що положення ч.1 ст.59 Конституції треба розуміти як гарантовану державою можливість будь-якій особі вільно, без неправомірних обмежень отримувати допомогу з юридичних питань в обсязі й формах, як вона того потребує. Навіть якщо це право не передбачене законами України чи іншими правовими актами, особа не може бути обмежена в його реалізації.
Отже, кримінальне процесуальне законодавство виходить з того, що особа, стосовно якої розпочато досудове розслідування, навіть без повідомлення про підозру має право на захист, яке може бути реалізоване шляхом дотримання прав підозрюваного, визначених у ст.42 КПК.
Вказаний аналіз правових норм та встановлені обставин кримінального провадження, дають обґрунтовані підстави для висновку про наявність права на звернення у ОСОБА_4 до слідчого судді із клопотанням про призначення експертизи.
Слід зазначити, що проведення експертизи є процесуальною дією, котра передбачає призначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в галузі науки, техніки, мистецтва або ремесла і які поставлені перед експертом за зверненням сторони кримінального провадження, за дорученням слідчого судді чи суду, або відповіді на які надані експертом за його ініціативою, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідно використати спеціальні знання.
Спеціальні знання можуть відноситися до будь-якої сфери людської діяльності - науки, техніки, мистецтва, ремесла. Винятки становлять правові знання. Експерт не вправі вирішувати питання правового характеру (наприклад, чи мало місце вбивство або самогубство; надання кваліфікації дій особи за певною статтею чи частиною статті кримінального закону; чи є нестача результатом розкрадання або недбалості тощо), навіть якщо вони перед ним поставлені.
Експерт вправі вирішувати лише питання спеціального характеру, наприклад, чи не спричинене поранення власною рукою, питання ж стосовно того, мало місце вбивство або самогубство, на основі висновків експерта та сукупності інших зібраних за кримінальним провадженням доказів вирішують органи досудового розслідування та судового провадження.
За правилами кримінального процесуального законодавства, передбачено, що слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Так, в межах питань, які були винесені на розгляд слідчому судді сторонами кримінального провадження, перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного приходжу до висновку про необхідність залучення експерта для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, враховуючи неможливість проведення комплексної судово-почеркознавчої експертизи без постановлення слідчим суддею відповідного рішення.
Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття даного процесуального рішення, приходить до висновку про обґрунтованість клопотання адвоката, приймаючи до уваги, що в силу принципу змагальності сторін, останнім доведено обґрунтованість вимог клопотання, що спрямовані на всебічне, повне і неупереджене розслідування кримінального провадження №0000089, встановлення всіх обставин, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, а тому наявна необхідність у спеціальних знаннях, в противагу якому стороною обвинувачення доводи в клопотанні про призначення експертизи не спростовано, а тому слід вважати, що такі відсутні.
Керуючись положеннями ст. ст. 2, 22, 26, 244 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про призначення у кримінальному провадженні № 0000089 комплексної судово-почеркознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у кримінальному провадженні № 0000089 внесеному до ЄРДР 16.03.2018 року судово-почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім..Бокаріуса, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384,385 КК України.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

-Ким, ОСОБА_4 чи іншою особою виконано підписи:

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 583522 від 19.06.2013;

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 56673 від 02.07.2013;

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 235888 від 08.07.2013;

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 179592 від 05.07.2013;

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 716733 від 25.06.2013;

-в графі «підпис отримувача» заяви на видачу готівки № 813405 від 27.06.2013.

Для проведення експертного дослідження зобов`язати старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 надати в розпорядження експертів оригінали заяв на видачу готівки № 583522 від 19.06.2013; № 56673 від 02.07.2013; № 235888 від 08.07.2013; № 179592 від 05.07.2013; № 716733 від 15.06.2013; № 813405 від 27.06.2013, які зберігаються в матеріалах кримінального провадження №0000089 внесеного до ЄРДР 16.03.2018 року.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384 та 385 КК України, за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Висновок за результатами проведення експертизи надати адвокату ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , або ж особисто ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1