Справа № 396/2142/18
Провадження № 1-кс/396/621/18
УХВАЛА
07.12.2018 року слідчий суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого відділу Новоукраїнського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області та зобов`язання вчинити певні дії,-
ОСОБА_4 звернулась до суду із скаргою на бездіяльність слідчого відділу Новоукраїнського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви про вчинення злочину.
В обгрунтування скарги вказує, що 19.03.2018 року заказним листом відправила заяву на ім"я начальника Новоукраїнського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області в якій повідомила про скоєння кримінального правопорушення передбаченого ст. 164 КК України гр. ОСОБА_5 , просила внести відомості до ЄРДР та провести досудове розслідування. Відповідь на вказану заяву Новоукраїнським ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 не була надана. 22.08.2018 року ОСОБА_4 звернулась зі скаргою на ім"я начальника Головного управління НПУ в Кіровоградській області. 13 листопада 2018 року ОСОБА_4 отримала від начальника Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області листа в якому ОСОБА_4 повідомлено, що відомості по її заяві до ЄРДР не внесені. Працівниками Новоукраїнського відділу поліції перевірку проведено на підставі положень Закону України «Про звернення громадян».
Також ОСОБА_4 заявила клопотання про поновлення строку на звернення до суду зі данною скаргою, вказуючи, що лист від 02.11.2018 року Новоукраїнського ВП ГУНП, з якого вона дізналася про те, ще за її заявою відомості до ЄРДР внесені не були, отримала 13.11.2018 року, тому просить визнати причини пропуску визначеного законом строку поважними та поновити його.
Скаржник ОСОБА_4 в судові засідання, які були призначені на 22.11.2018 року, 30.11.2018 року та 07.12.2018 року не з`явилася, про день та час розгляду скарги була повідомлена належним чином, отримала повістку про виклик до суду 29.11.2018 року, що підтверджується витягом з поштових відправлень "Укрпошта". Про причини своєї неявки суд не повідомила. Заяв про розгляд скарги у її відсутність до суду не надходило.
Прокурор в судовому засіданні просила залишити скаргу ОСОБА_4 без розгляду, оскільки остання тричі не з"явилась на розгляд скарги.
Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши надані скаржником докази, слідчий суддя, приходить до висновку, що скарга підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.
Згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.
Зміст зазначеної правової норми свідчить про обов`язкову явку скаржника у судове засідання.
Відповідно до Глави ІІІКПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, особа, яка подала скаргу належним чином повідомлялася про розгляд поданої нею скарги, однак не з`явилася у судове засідання, про причини неявки не повідомила суд, клопотання або заяви не надходили.
Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на них поширюється обовязок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки, а також нести відповідальність за зловживання правом. У прямі обовязки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.
Особа, яка подала скаргу жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявки не здійснила. Знаходження матеріалів справи в першій інстанції порушує розумні строки розгляду справи. Слідчим суддею були вжито всіх заходів щодо належного повідомлення особи, яка подала скаргу, про необхідність прибути в судові засідання відповідно до вимог процесуального законодавства.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Статтею 6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод(далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Аналіз викладених вище обставин неявки в судове засідання особи, яка подала скаргу, якій було відомо про провадження у справі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду скарги.
Норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у листі від 01.01.2017 року зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою в суд.
Виходячи з вищенаведеного, оскільки, особа яка подала скаргу належним чином повідомлялася, однак в судові засідання не з"явилась, доводи викладені у скарзі не підтримала, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу необхідно залишити без розгляду, що не позбавляє скаржника права повторно звернутися до слідчого судді з вказаною скаргою.
Керуючись ст.ст. 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-
Скаргу ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого відділу Новоукраїнського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1