ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/3535/19
Провадження №11-сс/819/175/19 Головуючий у 1-й інст.: ОСОБА_1
Категорія: скарга на ухвалу про
обрання запобіжного заходу у вигляді тримання
під вартою. Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2019 року м. Херсон

Херсонський апеляційного суд в складі колегія суддів судової палати у кримінальних справах:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

з участю прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2019 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз 16.07.2014 року Суворовським районним судом м. Херсона за ст. 128, ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 70 КК України до покарання у вигляді 4 років позбавлення волі, в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000514, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, -

встановила:

Зазначеною ухвалою слідчого судді задоволено клопотання слідчого СВ Херсонського ВП ГУНП України в Херсонській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_6 та застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування. Визначений розмір застави 92050 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 вважає рішення слідчого судді незаконним, оскільки жоден із ризиків, перерахованих у клопотанні слідчого та в ухвалі суду прокурором доведено не було, вони є лише припущенням і жодними матеріалами провадження не підтверджуються, а питання про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, взагалі не обговорювалося.

Просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову якою обрати запобіжний захід на більш м`який та не пов`язаний з обмеженням свободи.

Заслухавши суддю-доповідача щодо суті поданої апеляційної скарги, захисника ОСОБА_7 та підозрюваного ОСОБА_8 , які підтримали апеляційну скаргу, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, в судових дебатах залишилися на своїх позиціях, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Підозрюваний ОСОБА_8 про час, дату та місце розгляду повідомлений належним чином, захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 не заперечував проти розгляду апеляційної скарги за відсутністю підозрюваного.

При вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею встановлено доведеність прокурором обставин, передбачених ст.194 ч.1 КПК України, а саме:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_8 відповідає фактичним обставинам справи і такий висновок підтверджується перевіреними слідчим суддею доказами, яким дана належна оцінка.
Відповідно до положень ст. ст. 177, 183 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від органів досудового розслідування чи вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити вище вказані дії.
Відповідно до оголошеної ОСОБА_8 підозри, він 17.02.2019 року, близько 20.00 години, перебуваючи біля більярдного клубу "Сінтез Рекордс" розташованого по вул. 200 років Херсону, 35-а, м. Херсона, повторно, умисно, з метою заволодіння чужим майном, керуючись корисливим мотивом, без застосування до потерпілої ОСОБА_10 фізичного насильства, відкрито викрав належну потерпілій сумку коричневого кольору, в якій знаходився мобільний телефон марки "Самсунг", чорного кольору, вартістю 3200 грн., в результаті чого спричинив своїми умисними діями потерпілій матеріальну шкоду на вказану суму.
21.02.2019 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 186 КК України. (а.п. 37-40, 24) і ця підозра підтверджена матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 20.02.2019 року; протоколами проведеного пред`явлення особи для впізнання від 20.02.2019 року; протоколом допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколами огляду місця події, постановою про залучення речових доказів.
У даному кримінальному провадженні, зв`язок підозрюваного ОСОБА_8 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, сукупність яких дають підстави вважати, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України є обґрунтованою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).
При оцінці позбавлення свободи будь-кого суд не обмежується проголошеними видимими цілями взяття та тримання під вартою, про які йдеться, але також розглядає істинні наміри та цілі, що стоять за ними («Боцано проти Франції»).
Відповідно до положень п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Як встановив слідчий суддя і це підтверджується матеріалами провадження ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі від 4 до 6 років. Слідчий суддя правильно звернув увагу, що є ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджаючи таким чином досудовому розслідуванню, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ( «Летельє проти Франції»).

Таким чином, доводи апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 про можливість звільнення ОСОБА_8 з-під варти є безпідставними. Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у якому оголошено про підозруОСОБА_8 , дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчим суддею правильно обраний такий запобіжний захід.
Зазначені обставини, а також те, що ОСОБА_8 загрожує тяжкість покарання у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, вказують на існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний ОСОБА_8 офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходів та соціальних зав`язків, які б стримували його від подальшого вчинення злочинів не має, раніше судимий за злочини проти власності.

Ці ризики відповідно до ч.2 ст. 177, ст.183 КПК виправдовують застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, а також можливість призначення покарання із застосуванням ст.ст. 69, 75 КК України, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину.

Доводи захисника ОСОБА_7 про порушення прав на захист підозрюваного ОСОБА_8 під час розгляду клопотання в суді першої інстанції є безпідставними.

Під час повідомлення ОСОБА_8 про підозру йому були роз`ясненні його права, в тому числі про можливість заявити клопотання про призначення йому безоплатного захисника. ( а.п. 37-40)

Однак, як вбачається із поданої заяви ОСОБА_8 відмовився від послуг захисника і вирішив захищати свої права самостійно( а. п. 41)

Враховуючи викладене, колегія суддів порушень норм КПК при постановленні ухвали не знаходить та вважає, що висновок слідчого судді про необхідність обрання запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_8 відповідає фактичним обставинам справи, а тому цю ухвалу необхідно визнати законною і обґрунтованою у зв`язку з чим підстав для її скасування і задоволення апеляційної скарги захисника немає.
Керуючись ст. ст. 407 ч. 3 п. 1; 422 КПК суд,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 25.02.2019 року щодо підозрюваного ОСОБА_8 , без змін.

Ухвала набуває законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

(підпис) (підпис) (підпис)

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

З оригіналом згідно

Суддя Херсонського апеляційного суду ОСОБА_2