н/п 1-кс/640/7364/18
"18" липня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Згідно з рапортом поліцейського роти УПП в Харківській області встановлено, що 14.07.2018 було зупинено автомобіль марки Форд Фіеста р.н. НОМЕР_2 , за кермом якого знаходився ОСОБА_5 , який на вимогу співробітників поліції надав технічний паспорт на авто, тимчасовий дозвіл на керування № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 виданий 07.06.2018, даних щодо якого в базі відсутні.
Щодо надання пояснень ОСОБА_5 відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України.
Під час огляду місця події слідчим було тимчасово вилучено тимчасовий дозвіл на керування № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , виданий 07.06.2018.
На думку слідчого, вищевказане може свідчити, що ОСОБА_5 підробив вказаний документ та здійснює його використання.
Орган досудового розслідування, як зазначено слідчим, має достатні підстави вважати, що тимчасовий дозвіл на керування № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , виданий 07.06.2018 є знаряддям злочину та використовується для його вчинення.
Слідчим зазначено, що для повноти, об`єктивності і всебічності розгляду всіх обставин скоєного злочину, а також з врахуванням, що ці предмети мають значення для встановлення доказової бази кримінального провадження, орган досудового розслідування просить накласти арешт на тимчасово вилучений в ході огляду місця події від 14.07.2018 дозвіл на керування № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , виданий 07.06.2018.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчим ОСОБА_3 суду надано заяву про розгляд клопотання без його участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_5 , власник майна, у судове засідання не з`явився, судом вживались заходи щодо його належного повідомлення про час та місце розгляду клопотання слідчого про арешт вилученого під час огляду місця події майна, про що слідчим ОСОБА_3 суду надано рапорт, в якому, крім цього, зазначено, що на повідомлення ОСОБА_5 про час та місце розгляду клопотання, останній відмовився брати участь у судовому засіданні, не заперечуючи проти його задоволення. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 358 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 14.07.2018 р. у період часу з 17-15 год. до 17-33 год. огляду місця події на зазначеному в клопотанні вилученому у гр. ОСОБА_5 майні, що є предметом кримінального правопорушення, може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовим доказом , - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1