Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2018 слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурорів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, перебуваючого у фактичних шлюбних відносинах, маючого трьох дітей, працюючого приватним нотаріусом, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначав, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000067 від 15.03.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що на початку жовтня 2018 року у ОСОБА_9 та ОСОБА_10 виник спільний злочинний умисел на заволодіння грошовими коштами від продажу 1/2 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
У період часу з 19.10.2018 року по 23.10.2018 року учасниками організованої групи у складі невстановлених досудовим розслідуванням осіб, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 було прийнято рішення про залучення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до своєї протиправної діяльності, що виявилась у заволодінні грошовими коштами від продажу 1/2 частини квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
Отримавши згоду приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 на оформлення договору купівлі-продажу квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 23.10.2018 року прибули у район місцезнаходження офісу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 , що розташований за адресою: АДРЕСА_3 .
У подальшому, 23.10.2018 року близько 12 год. 00 хв. приватний нотаріус ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що ОСОБА_11 відсутній у офісі приватного нотаріуса, оригінал документу, що посвідчував би особу ОСОБА_11 , не наданий, відповідно до наданого рішення Печерського районного суду міста Києва від 16.02.2016 року право власності на всю квартиру належить ОСОБА_11 , діючи на виконання єдиного з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 плану злочинної діяльності, посвідчив договір купівлі-продажу квартири, відповідно до якого ОСОБА_12 та ОСОБА_11 продали ОСОБА_13 квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
У подальшому, членами організованої групи у складі невстановлених досудовим розслідуванням осіб, ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 отримано та розподілено між собою грошові кошти, отримані від представника покупця ОСОБА_13 ОСОБА_14
23.10.2018 року о 13 год. 30 хв. 19 сек. приватний нотаріус ОСОБА_5 діючи на виконання єдиного з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 плану злочинної діяльності, умисно, з корисливого мотиву, здійснив реєстрацію права власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , чим довів спільний з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 та іншими невстановленими особами умисел до кінця.
Таким чином, внаслідок умисних протиправних дій учасників організованої групи, до складу якої входив ОСОБА_5 , ОСОБА_13 спричинено збитки на загальну суму 464 550 грн., яка становить особливо великий розмір.
23.10.18 ОСОБА_5 було затримано.
24.10.18 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтована наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків та підозрювану у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, прокурор просив клопотання задовольнити.
Крім того, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст. 182 КПК України, прокурор просив визначити заставу у межах трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 552 300 грн.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.
Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, просили у задоволенні клопотання відмовити у повному обсязі, посилаючись на те, що затримання ОСОБА_5 було незаконним, підозра необґрунтована, ризики прокурором не доведені, визначений розмір застави прокурором також не обґрунтований.
Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.
Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000067 від 15.03.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.
23.10.18 о 18 год. 10 хв. ОСОБА_5 було затримано на підставі п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 208 КПК України.
Порядок затримання особи без ухвали слідчого судді, суду встановлений параграфом 2 глави 18 КПК України.
З досліджених у судовому засіданні відеофайлів встановлено, що ОСОБА_5 було затримано 23.10.18 о 18 год. 10 хв.
При затриманні прокурором були дотримані норм ч. 4 ст. 208, ч.ч. 1, 4 ст. 213 КПК України та складено протокол відповідно до ч. 5 ст. 208 КПК України.
Таким чином, при затриманні ОСОБА_5 прокурором були дотриманні норми ст.ст. 208-210, 213 КПК України.
Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість доводів скарги сторони захисту про незаконне затримання ОСОБА_5 .
24.10.18 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство) у великих розмірах, вчинене організованою групою.
З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.
До того ж, відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» , «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, хоча те, що саме може вважатися обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Статтею 176 КПК України передбачено обов`язок прокурора довести, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Таких доказів прокурором суду не надано.
Виходячи з вищевикладеного, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, на що вказує його сімейний стан, наявність постійного місця роботи, наявність на його утриманні трьох дітей, наявність постійного місця проживання та реєстрації у м. Києві.
Крім того, враховую і наявність вказаних прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Зважаючи на те, що з наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, в судовому засіданні прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, однак не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти зазначеним ризикам, приходжу до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Одночасно суд не приймає до уваги твердження сторони захисту, викладені у клопотаннях про ненадання прокурором постанови про групу прокурорів, про доручення розслідування кримінального провадження слідчому ОСОБА_15 , створення слідчої групи виходячи з наступного.
Статтею 37 КПК України передбачено, що прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.
Прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення. Здійснення повноважень прокурора в цьому самому кримінальному провадженні іншим прокурором можливе лише у випадках, передбачених частинами четвертою та п`ятою статті 36, частиною третьою статті 313, частиною другою статті 341 цього Кодексу та частиною третьою цієї статті.
Якщо прокурор, який у відповідному кримінальному провадженні здійснює повноваження прокурора, не може їх здійснювати через задоволення заяви про його відвід, тяжку хворобу, звільнення з органу прокуратури або з іншої поважної причини, що унеможливлює його участь у кримінальному провадженні, повноваження прокурора покладаються на іншого прокурора керівником відповідного органу прокуратури. У виняткових випадках повноваження прокурора можуть бути покладені керівником органу прокуратури на іншого прокурора цього органу прокуратури через неефективне здійснення прокурором нагляду за дотриманням законів під час проведення досудового розслідування.
Прокурором у судовому засіданні надано постанову про створення групи прокурорів, крім того, дані щодо групи слідчих, прокурорів та органу досудового розслідування відображені у витягу з ЄРДР, доданого до клопотання.
Крім того, вимоги до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів передбачені ст. 184 КПК України. Норми вказаної статті не містять обов`язку прокурора надати суду документи , які характеризують особу підозрюваного та вимог щодо завірення копій матеріалів, доданих до клопотання, а тому твердження сторони захисту, викладені у клопотаннях від 25.10.18 є необґрунтованими та у зв`язку з чим, не приймаються слідчим суддею до уваги.
Керуючись ст. ст. 37, 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 205, 208-210, 213, 219, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 строком на 31 день до 22.11.18 включно.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені КПК України, а саме:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Встановити строк дії даної ухвали строком на 31 день до 22.11.18 включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддяОСОБА_1