Справа №635/5902/18
Провадження №1-кс/635/1892/2018

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2018 року Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого - ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у смт.Покотилівка клопотання начальника слідчого відділення СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001313 від 18 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 2018 року до суду надійшло клопотання начальника слідчого відділення СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001313 від 18 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, про накладення арешту на майно

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 17 серпня 2018 року приблизно о 23.00 годині ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 , в ході конфлікту під час вживання спиртних напоїв разом з ОСОБА_6 , який перебував в гостях у ОСОБА_5 , який виник на грунті побутових відносин, які склались на протязі тривалого часу, діючи умисно, з метою заподіяння ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, наніс останньому один удар кулаком в обліччя, від чого останній впав на землю. У той же день, приблизно о 04.00 годині ОСОБА_6 був госпіталізований до Харківської обласної клінічної лікарні, де згодом в реанімаційному відділенні помер.

Згідно з довідкою про причину смерті №12-17/29-ОКБ/18 від 20.08.2018 року причиною смерті ОСОБА_6 стали набряк-дислокація головного мозку, закрита черепно-мозкова травма.

18 серпня 2018 року в період часу з 07 години 50 хвилин до 09.00 години слідчо-оперативною групою Харківського ВП ГУНП в Харківській області був проведений огляд місця події: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено наступне майно: змиви речовини бурого кольору з подвір`я домоволодіння, фрагмент синтепону зі слідами речовини бурого кольору, фрагменти гілля зі слідами речовини бурого кольору, пляшка ємкістю 0,5 літри, два предмети ззовні схожі на зуби та мобільний телефон марки "Nomi". Зазначені речі були запаковані і доставлені до Харківського ВП ГУНП в Харківській області.

В зв`язку з вищевикладеним, у зв"язку з необхідністю проведення експертиз під час досудового розслідування та враховуючи те, що у слідства є достатні підстави вважати, що речі вилучені під час огляду, є предметами кримінального правопорушення, рішення у відношенні, якого необхідно приймати на підставі ст.ст.167-169 КПК України, просив накласти арешт на зазначені речі.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав і просив його задовольнити з підстав, викладених в ньому.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з вимогами ч.3 ст.170 КПК України, у випадку коли арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1 частини другої статті 170 КПК України), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, при цьому відповідно до абзацу другого частини десятої цієї статті не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності з вимогами ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною 5 статті 27 КПК України передбачено, що під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, системно аналізуючи норми діючого кримінального процесуального законодавства при вирішенні питання про арешт майна, зважаючи на викладені слідчим доводи обґрунтування його необхідності, приходить до висновку про можливість задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст.170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника слідчого відділення СВ Харківського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001313 від 18 серпня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, про накладення арешту на майно задовільнити повністю.

Накласти арешт на наступне майно: змиви речовини бурого кольору з подвір`я домоволодіння, фрагмент синтепону зі слідами речовини бурого кольору, фрагменти гілля зі слідами речовини бурого кольору, пляшка ємкістю 0,5 літри, два предмети ззовні схожі на зуби та мобільний телефон марки "Nomi", які були виявлені та вилучені 18 серпня 2018 року під час проведення огляду домоволодіння АДРЕСА_1 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру для зберігання речових доказів у приміщенні Харківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Дніпровська, б.211.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п"яти днів зі дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1