Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 1417/79/12
Провадження № 1/480/4/18
Постанова
Іменем України

Миколаївський районний суд Миколаївської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ;

прокурора ОСОБА_3 ;

захисника ОСОБА_4 ;

підсудного ОСОБА_5 ,

розглянувши 25 жовтня 2018 року у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальну справу за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богородицьк, Тульської області, Російської Федерації, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

встановив:

Органами досудового слідства ОСОБА_5 обвинувачується у тому, що 20 липня 2010 року, приблизно о 20 годині, знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 на ґрунті неприязних відносин з ОСОБА_6 , в процесі сварки з останнім, у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень. Реалізуючи умисел направлений на спричинення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, ОСОБА_5 сів за кермо свого автомобіля NISAN VANETTE, державний номер НОМЕР_1 , завів його та достовірно знаючи, що ОСОБА_6 знаходиться позаду зазначеного вище автомобіля, один раз різко здав назад, в результаті чого, вдарив ОСОБА_6 бампером автомобіля по колінному суглобу лівої ноги, чим спричинив останньому тілесні пошкодження.

Відповідно до висновку експерта № 1073/2389-10 від 14.06.2011 у ОСОБА_6 маються пошкодження в вигляді травми сумочно-зв`язочного апарату лівого колінного суглобу з крововиливом в суглоб, згинально-розгинальною контрактурою лівого колінного суглобу.

Дане тілесне пошкодження виникло в результаті дії тупого твердого предмета та за ступенем тяжкості відноситься до категорії середньої тяжкості за ознакою тривалості розладу здоров`я.

Не виключено, що дані тілесні ушкодження могли виникнути в строк, зазначений потерпілим і у постанові.

Враховуючи характер та локалізацію наявних тілесних ушкоджень, не виключено, що вони могли виникнути в результаті удару заднім бампером або фаркопом автомобіля або коліном.

Під час судового слідства, у судовому засіданні 25 жовтня 2018 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про повернення справи на додаткове розслідування, з мотивів неповноти досудового слідства, які неможливо усунути в судовому засіданні, у зв`язку з чим проведення призначеної судом експертизи без проведення додаткового слідства неможливо.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора та посилався на ст. 315 КПК (в ред. 1960 року) (далі КПК України).

Підсудний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши у судовому засіданні прокурора, підсудного та захисника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого.

Так, ч. 1 ст. 281 КПК України визначено, що повернення справи на додаткове розслідування з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства може мати місце лише тоді, коли ця неповнота або неправильність не може бути усунута в судовому засіданні.

У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку від 29.06.90 роз`яснено, що зважаючи на те, що відповідно ст.323 КПК України вирок може бути обґрунтовано лише тими доказами, які були розглянуті в судовому засіданні, судам належить неухильно додержуватись вимог ст. 257 КПК України про безпосереднє дослідження всіх зібраних на попередньому слідстві і додатково поданих доказів. В умовах відкритого, усного і гласного судового розгляду суд повинен допитати підсудних, потерпілих, свідків, заслухати висновки експертів, оглянути речові докази, оголосити протоколи слідчих дій та інші документи.
В ході судового розгляду справи були досліджені в повному обсязі докази зібрані органом досудового слідства. Зокрема, суд: заслухав показання підсудного ОСОБА_5 ; дослідив показання потерпілого ОСОБА_6 , дані ним в ході досудового розслідування, оскільки останній відмовився з`являтися в судове засідання і давати показання суду; допитав свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; дослідив показання свідків, які у судові засідання не з`являлися, при цьому подали суду заяви про розгляд справи без їх участі та підтримання раніше наданих показань; дослідив всі письмові докази по справі.

Згідно з положеннями п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 Про виконання судами України законодавства і постанов Пленуму Верховного Суду України з питань судового розгляду кримінальних справ і постановлення вироку від 29.06.90 тільки після розгляду всіх доказів, як тих, що є в справі, так і поданих в судовому засіданні учасниками судового розгляду, головуючий повинен опитати учасників судового розгляду, чи бажають вони доповнити судове слідство і чим саме. Доповнення судового слідства може полягати, зокрема, в постановці додаткових запитань підсудному, потерпілому, свідкам, поданні і оголошенні документів, яких не було в справі, та виконанні інших, передбачених законом судово-слідчих дій.
Під час судового розгляду даної кримінальної справи прокурор заявив клопотання про призначення комплексної судово-медичної експертизи, із залученням відповідних експертів травматолога, фізікотехніка, автотехніка.

Постановою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 17 березня 2017 року у вказаній кримінальній справі призначено комплексну судово-медичну експертизу, проведення якої доручено комісії експертів Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз.

20 липня 2017 року на адресу суду Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства Юстиції України (далі ОНДІСЕ МЮ) повернуто кримінальну справу за обвинуваченням ОСОБА_5 , у зв`язку з неможливістю організації та проведення вказаної експертизи силами ОНДІСЕ МЮ.

Постановою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 01 серпня 2017 року у вказаній кримінальній справі призначено комплексну судово-медичну експертизу, проведення якої доручено комісії експертів Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи.

23 травня 2018 року на адресу суду повернуто кримінальну справу за обвинуваченням ОСОБА_5 , у зв`язку з ненаданням рентегнологічних знімків з описом, КТ сканів та з несплатою рахунку за проведення експертизи.

Постановою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 19 червня 2018 року задоволено клопотання прокурора про призначення у справі комплексної судово-медичної експертизи. Призначено по кримінальній справі за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, комплексну судово-медичну експертизу із залученням відповідних експертів травматолога, фізікотехніка, автотехніка, проведення якої доручено комісії експертів Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи.

07 серпня 2018 року на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, а саме: рентегнологічних знімків, МРТ сканів та УЗІ по травмі.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 Про практику застосування судами України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове розслідування від 11.02.2005 вказано на те, що суд, залишаючись об`єктивним і неупередженим, має створити необхідні умови для виконання сторонами їхніх процесуальних обов`язків та здійснення наданих їм прав, розглянути кримінальну справу і постановити відповідне рішення. З огляду на ці вимоги закону суди при розгляді кримінальних справ не вправі перебирати на себе функції обвинувачення чи захисту.
Згідно з положеннями п. п. 8, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 Про практику застосування судами України законодавства, що регулює повернення кримінальних справ на додаткове розслідування від 11.02.2005 повернення справи на додаткове розслідування зі стадії судового розгляду справи допускається лише з мотивів неповноти або неправильності досудового слідства.
Досудове слідство визнається неповним, якщо під час його провадження всупереч вимогам статей 22 і 64 КПК не були досліджені або були поверхово чи однобічно досліджені обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення справи (не були допитані певні особи; не витребувані й не досліджені документи, речові та інші докази для підтвердження чи спростування таких обставин; не досліджені обставини, зазначені в ухвалі суду, який повернув справу на додаткове розслідування, коли необхідність дослідження тієї чи іншої з них випливала з нових даних, установлених при судовому розгляді; не були з`ясовані з достатньою повнотою дані про особу обвинуваченого; тощо).
Неправильним досудове слідство визнається в разі, коли органами досудового слідства при вчиненні процесуальних дій і прийнятті процесуальних рішень були неправильно застосовані або безпідставно не застосовані норми кримінально-процесуального чи кримінального закону і без усунення цих порушень справа не може бути розглянута в суді.
Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК повернення справи на додаткове розслідування зі стадії судового розгляду допускається лише тоді, коли неповнота або неправильність досудового слідства не може бути усунута в судовому засіданні.
Якщо суд має змогу усунути виявлені недоліки досудового слідства під час судового розгляду справи шляхом більш ретельного допиту підсудного, потерпілого, свідків, виклику й допиту нових свідків, проведення додаткових чи повторних експертиз, витребування документів, давання судових доручень у порядку, передбаченому в ст. 315-1 КПК, вчинення інших процесуальних дій, а також шляхом поновлення порушених під час розслідування справи процесуальних прав учасників процесу, направлення справи на додаткове розслідування є неприпустимим. За необхідності суд може відкласти її розгляд для витребування додаткових доказів (ст. 280 КПК).
Звернути увагу судів на те, що за змістом чинного законодавства виклик і допит нових свідків, проведення додаткових чи повторних експертиз, витребування документів, давання судових доручень у порядку, передбаченому в ст. 315-1 КПК, на підтвердження чи спростування позицій сторін допускаються тільки за клопотанням сторін. При цьому судові доручення суд дає лише з метою перевірки й уточнення фактичних даних, одержаних у ході судового слідства.
Так, під час судового слідства суд сприяв сторонам у реалізації їх процесуальних прав та реалізації обов`язків, у зв`язку з чим постановою суду було призначено проведення комплексної судово-медичної експертизи із залученням відповідних експертів травматолога, фізікотехніка, автотехніка.

Експертизу, призначену постановою суду, не було проведено, через відсутність необхідних документів і під час судового слідства вичерпано можливості для їх отримання.

На необхідності призначення та проведення комплексної судово-медичної експертизи із залученням відповідних експертів вказував Апеляційний суд Миколаївської області у своїй постанові від 29 квітня 2014 року.

Однак, з огляду на досліджені у судовому засіданні докази, виявлено неповноту досудового розслідування даної справи. Досудове розслідування проведено без отримання та дослідження всіх доказів для підтвердження чи спростування обставин, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. У матеріалах справи містяться висновки експертів, які повністю суперечать один одному.

Вказана неповнота призвела до невідповідності дій підсудного їх правовій оцінці та неузгодженості з фактичними обставинам справи і наявними доказами, що перешкоджає вирішенню справи по суті і постановленню вироку, як обвинувального, так і виправдувального.

У той же час суд не бере до уваги позицію захисника щодо можливості усунення вказаної неповноти досудового розслідування через застосування ст. 315 КПК України, оскільки вказаною статтею врегульовано порядок проведення огляду місця події, хід та проведення якого фіксується у протоколі судового засідання. Отримання вказаних відомостей не є необхідним для проведення експертизи та суперечить меті проведення огляду місця події, визначеному у ч. 1 ст. 190 КПК України.

Оскільки допущена неповнота досудового слідства не може бути усунена в судовому заданні, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню. Відтак, кримінальну справу належить повернути прокурору для проведення додаткового розслідування.

На підставі ст. ст. 26, 273, 281 КПК України,-

постановив:

Кримінальну справу за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, повернути прокурору Миколаївського районного відділу Миколаївської місцевої прокуратури № 1 для організації і проведення додаткового розслідування.

На ухвалу може бути подана апеляція до Миколаївського апеляційного суду через Миколаївський районний суд Миколаївської області протягом 7 діб.

Суддя ОСОБА_1

25.10.2018