печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 травня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_6 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0002120,за погодженням прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотання і просить продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на шістдесят днів.

Клопотання підтримано під час його розгляду прокурором ОСОБА_3 та обґрунтовано наступним. Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002120, внесеному 21.12.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 161,

ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 15 п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28 ч. 1

ст. 263, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 296 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 вчинили ряд кримінальних правопорушень, а саме: хуліганські дії на території могильного комплексу «Цадика Нахмана» шляхом залишення відрізаної голови свині, що мали місце 21.12.2016 в м. Умані, крадіжка державних номерних знаків, що мала місце в м. Тальне Черкаської області 21.12.2016, умисні дії спрямовані на розпалювання національної ворожнечі та ненависті, що мали місце в урочищі Гута Пенятська в Бродівському районі Львівської області 09.01.2017, умисні дії спрямовані на розпалювання національної ворожнечі та ненависті, що мали місце 25.01.2017 на території заповідника «Биківнянські могили», хуліганські дії на території кладовища в смт. Підкамінь Бродівського р-ну, Львівської області, що мали місце 12.03.2017, хуліганські дії в урочищі Гута Пенятська в Бродівському районі Львівської області 12.03.2017, хуліганські дії біля посольства Литви, що в м. Київ 24.04.2017, хуліганські дії шляхом підриву гранати в під`їзді будинку АДРЕСА_1 20.05.2017, хуліганські дії із застосуванням боєприпасів 22.05.2017 по вул. Зої Гайдай, 9/8 в м. Києві, хуліганські дії 08.06.2017 поблизу посольства США в м. Києві, вул. Сікорського, 4 із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, закінчений замах на вбивство, вчинений способом небезпечним для життя багатьох осіб, що вчинений із застосуванням невідомого вибухового пристрою 24.08.2017 в м. Києві по вул. Грушевського, 6, хуліганські дії 24.08.2017 за адресою: м. Київ, вул. А. Корольова, 10, шляхом розфарбовування пам`ятника воїнам АТО фарбою білого кольору, хуліганські дії із застосуванням вибухового пристрою біля пам`ятника воїнам АТО 24.08.2017 за адресою: м. Київ, вул. А. Корольова, 10, незаконне зберігання гранати РГД-5, яка була підірвана на території Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, що мало місце 03.07.2017, хуліганські дії, шляхом підриву гранати РГД-5 на території Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, що мало місце 03.07.2017, замах на вчинення хуліганських дій, шляхом підриву пам`ятника Туру (Угорського народу), розташованого на перевалі в Львівської та Закарпатської областей, що мало місце 30.09.2017, хуліганські дії біля будинку №46 по вул. Пушкіна в м. Умань Черкаської області, вчинені шляхом підриву вибухового пристрою, що мало місце 21.09.2017, незаконне зберігання 3 гранат РГД-5 та 1 гранати Ф-1 на території с. Сможе Соколівського р-ну, Львівської обл., що мало місце 01.10.2017, незаконне придбання гранати РГД-5 у невстановленому місці, що сталося 21.09.2017.

У вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 161,ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 15 п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 296 КК України підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Черкаси, українець, громадянин України, одружений, не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий.

02.10.2017 о 15 годині 50 хвилин ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

03.10.2017 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 296 КК України.

05.10.2017 слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 15 год. 50 хв. 30.11.2017.

10.10.2017 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296, ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 296 КК України.

25.11.2017 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 23.01.2018.

16.01.2018 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлення про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 161, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 161,ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 15 п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 296 КК України.

19.01.2018 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 19.03.2018.

15.03.2018 слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк тримання під вартою до 13.05.2018.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 161,ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 15 п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 296 КК України обґрунтовується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

- даними протоколу обшуку автомобіля «Mitsubishi Outlander», державний номерний знак НОМЕР_1 ;

- показаннями свідка ОСОБА_10 ;

- показаннями свідка ОСОБА_11 ;

- даними висновку судової вибухотехнічної експертизи №5/132 від 02.10.2017;

- даними висновку судової молекулярно-генетичної експертизи № 19/10-1/510-СЕ/17 від 28.08.2017;

- даними висновку судової молекулярно-генетичної експертизи № 19/10-3/603-СЕ/17 від 30.08.2017;

- даними висновку судової молекулярно-генетичної експертизи № 19/10-3/602-СЕ/17 від 05.09.2017;

- даними листа ДНДЕКЦ МВС України № 19/10-3/14480 від 09.10.2017;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_7 ;

- показаннями підозрюваного ОСОБА_8 ;

- даними протоколів слідчих експериментів за участю підозрюваного ОСОБА_8 ;

- даними протоколів слідчих експериментів за участю підозрюваного ОСОБА_7 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Постановою першого заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002120 від 21.12.2016 продовжено до дванадцяти місяців, тобто до 02.10.2018, оскільки для закінчення досудового розслідування необхідно:

1. Встановити інших осіб, які вчиняли вказані кримінальні правопорушення, вирішити питання щодо повідомлення цим особам підозри у вчиненні кримінальних правопорушень.

2. Долучити висновки призначених судових експертиз.

3. Із врахуванням результатів проведення зазначених експертиз вирішити питання про призначення додаткових судових експертиз.

4. Здійснити тимчасові доступи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, а саме роздруківок телефонних з`єднань в ПрАТ «Київстар», ПрАТ «МТС Україна», ТОВ «Лайфселл».

5. Здійснити аналіз отриманої інформації з ПрАТ «Київстар», ПрАТ «МТС Україна», ТОВ «Лайфселл».

6. Після отримання судових-балістичних експертиз, прийняти процесуальне рішення за фактом незаконного поводження зі зброєю, бойовими припасами та вибуховими речовинами.

7. З урахуванням встановлених обставин вчинення кримінальних правопорушень змінити раніше повідомлену підозру, або повідомити про нову підозру ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

8. Долучити матеріали виконання всіх доручень, направлених для виконання оперативним підрозділам в порядку ст. 40 КПК України.

9. Провести інші необхідні слідчі та негласні слідчі (розшукові) дії, у яких виникне необхідність.

Крім цього, необхідний час для виконання вимог ст. 290 КПК України, складання реєстру матеріалів досудового розслідування та обвинувального акту.

Проведення зазначених слідчих та процесуальних дій забезпечить виконання завдань кримінального провадження, притягнення винних до відповідальності та має значення для встановлення фактичних обставин учинених злочинів, а також кваліфікації дій підозрюваних. В той же час не проведення даних слідчих дій, може негативно відобразитись на повноті досудового розслідування.

Метою продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , згідно зі ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

п. 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

п. 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

п. 4) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

п.5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою продовження строку тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 161,ч. 1 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 296, ч. 2 ст. 15 п. 5 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 296 України, а також встановлено, що існують та не зменшились ризики про те, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі незаконно впливатиме на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджатиме кримінальному провадженню, буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється тому вказані обставини виправдовують обраний підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого необхідно продовжити, а застосування жодного з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 закінчується 13.05.2018, а виконати зазначений обсяг слідчих та процесуальних дій без його продовження неможливо, а з урахуванням зазначених ризиків, запобіжний захід підозрюваному не може бути змінено на менш суворий.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, вказуючи на відсутність достатнього та належного обґрунтування доцільності продовження застосування застосованого запобіжного заходу, відсутність ризиків та належну процесуальну поведінку підозрюваного, його міцні соціальні зв`язки.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши письмові матеріали, слід дійти наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що з 02.10.2017 року підозрюваний ОСОБА_4 знаходиться під вартою.

Постановою першого заступника Генерального прокурора України строк досудового розслідування в кримінальному провадженні продовжено до дванадцяти місяців.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Натомість, згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Більше того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень (зокрема «Харченко проти України», «Єлоев проти України», «Фельдман проти України») неодноразово акцентував увагу на тому, що доцільність продовження строків тримання під вартою, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Відповідно кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у право особи на свободу. Таким чином, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і органи досудового розслідування чи прокурор мають навести інші підстави для продовження строку тримання під вартою. До того ж такі підстави мають бути чітко вказані.

Звернувшись із зазначеним клопотанням на обґрунтованість доводів неможливості завершити досудове розслідування у раніше визначені строки, орган досудового розслідування в клопотанні, а прокурор під час його розгляду посилались на те, що є незавершені, але призначені експертизи, не здійснені тимчасові доступи до речей і документів, не здійснено їх аналіз.

З даного приводу слід наголосити, що вказані посилання не підтверджені відповідними доказами, а отже не можуть бути враховані судом.

Так, згідно ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

До матеріалів поданого клопотання орган досудового розслідування надав зібрані до 01.11.2017 докази, які на погляд сторони обвинувачення доводять винуватість підозрюваного.

Клопотання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою до десяти місяців фактично обґрунтовано лише тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину, який є тяжким. Проте, сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Доводи клопотання слідчого в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,2, 3, 5 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Незважаючи на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, він вперше притягується до кримінальної відповідальності, має міцні соціальні зв`язки, зокрема дружину та дитину, яку виховує, батька похилого віку.

З обставин, наведених в клопотанні органу досудового розслідування слідує, і зазначене встановлено в ході судового розгляду, що ризики, які були доведені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не збільшилися, об`єм висунутої ОСОБА_4 підозри не змінився, його процесуальна поведінка під час досудового розслідування відповідає застосованим заходам забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи характер висунутої підозри, дані про особу підозрюваного , а також відсутність достатньо вагомих аргументів органу досудового розслідування на необхідність продовження дії найсуворішого запобіжного заходу на стадії досудового розслідування , слідчий суддя приходить до висновку, що подальше тримання підозрюваного під вартою в якості запобіжного заходу не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_4 про який йдеться в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя має право застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193,194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
клопотання задовольнити частково. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, заборонивши залишати житло цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати на виклик до органу досудового слідства, прокурора або суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні №0002120; носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Термін дії домашнього арешту та обов`язків, покладених судом, визначити в межах двох місяців, тобто до 11 липня 2018 р., включно.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1