УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 червня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 065 32 від 13.06.2018 за ознаками вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 153 КК України про накладення арешту,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м.Києва звернувся прокурор Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 з клопотанням у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 065 32 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
На обґрунтування клопотання зазначено, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні.
У ході досудового розслідування встановлено, що 13.06.2018 ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), перебуваючи в приміщенні ГО «Ісламський культурний центр» за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 25-А, задовольнив свою статеву пристрасть неприроднім шляхом із застосуванням фізичної сили відносно ОСОБА_6 .
Під час огляду 13.06.2018 приміщення квартири АДРЕСА_1 , а також огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , виявлені та вилучені речі, які рішенням слідчого від 13.06.2018 визнано речовими доказами.
У зв`язку з тим, що таке майно є тимчасово вилученим, з метою його збереження, прокурор просив накласти на нього арешт.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном, серед іншого, можуть бути речі, якщо вони виготовлені, пристосовані як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, набуті кримінально протиправних шляхом.
Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватись під час огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на прокурора обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.
Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.
Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених чинників, слідчий суддя відмічає, що наданими прокурором матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст. 153 КК України.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.
Абзацом другим вказаної норми визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
У силу ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається, серед іншого, з метою збереження речових доказів.
Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди його вчинення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Прокурором та матеріалами клопотання доведено, що вилучені під час огляду речі можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та інші відомості, які можуть бути використані як доказ у вказаному провадженні.
Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного у клопотанні майна, оскільки таке є доказом у кримінальному провадженні.
Крім того, прокурором доведено існування реальних ризиків приховування та використання вказаного майна.
Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 задовольнити.
Накласти у кримінальному провадженні № 120 181 001 000 065 32 від 13.06.2018 арешт на:
- штани, рубашку, труси, клаптик паперу з написом «Пузата хата», котрі поміщені до поліетиленового пакету, прошитого та скріпленого підписами слідчого та понятих;
- зразок води на марлевому тампоні, котрий поміщений до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- два змиви речовини бурого кольору, котрі поміщені до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- серветка з плямою бурого кольору, котра поміщена до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- 5 серветок із залишком речовини бурого кольору, котрі поміщені до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- жіноча футболка білого кольору, котра поміщена до паперового конверту з підписами слідчого та понятих; Носки білого кольору, труси зеленого кольору, штани джинсові синього кольору, футболка світло сірого кольору, футболка рожевого кольору, котрі поміщені до поліетиленового кольору, прошито та скріплено підписами слідчого та понятих;
- мобільний телефон марки «Бравіс», ІМЕІ: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , з сім карткою НОМЕР_3 , котрий поміщений до паперового конверту, скріпленого підписами слідчого та понятих;
- зрізи нігтьових пластин з лівої та правої руки, котрі поміщені до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- змиви з правої та лівої руки, котрі поміщені до паперового конверту з підписами слідчого та понятих;
- букальний епітелій, котрий поміщений до паперового конверту з підписами слідчого та понятих.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.
Слідчий суддя ОСОБА_1