Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2290/18
Номер провадження 1-кс/376/602/2018
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Розумниця Ставищанського району Київської області, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, тимчасово не працюючого, не одруженого,на утриманні двоє неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою : АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою : АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 Кримінального кодексу України,-
Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Сквирського районного суду Київської області з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , застосованого на підставі ухвали Сквирського районного суду Київської області від 21.08.2018 року у вигляді тримання під вартою на домашній арешт у нічний час, посилаючись на наявність обставин, передбачених ст. 201 КПК України для зміни запобіжного заходу.
Захисник та підозрюваний у судовому засіданні просили задовольнити в повному обсязі посилаючись на обставини викладених у клопотанні, зазначаючи при цьому, що відпали підстави, для обрання міри запобіжного заходу.
Потерпіла ОСОБА_7 у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення вказаного клопотання посилаючись на те, що на даний час підозрюваним в повному обсязі відшкодована завдана матеріальна та моральна (не майнова) шкода, з останнім примирилась.
У судовому засіданні прокурор не заперечував, щодо задоволення вказаного клопотання зазначаючи, що на даний час з підозрюваним ОСОБА_4 проведено всі слідчі дії, останній провину у скоєному кримінальному правопорушенні визнав в повному обсязі, співпрацює із слідством. По кримінальному проваджені допитано потерпілу, свідків тощо.
Вивчивши клопотання, дослідивши долучені до нього документи, заслухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, обвинуваченого, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення «Хайредінов проти України»). Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи.
У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 21 серпня 2018 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17.10.2018 року.
24.09.2018 року захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 звернувся до Сквирського районного суду Київської області з клопотанням про зміну запобіжного заходу, застосованого на підставі ухвали Сквирського районного суду Київської області на домашній арешт у нічний час.
В обґрунтування клопотання захисник посилається на те, що на даний час відпали підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки по кримінальному провадженні виконано більшість слідчих дій, а саме допитано потерпілу, свідків, проведено слідчий експеримент і таким чином підозрюваний ні яким чином не зможе впливати на їх покази. Крім того підозрюваним ОСОБА_4 в повному обсязі відшкодовано потерпілій завдану матеріальну та моральну (не майнову) шкоду.
Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 201 КПК України обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове та судове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу. Суд зобов`язаний розглянути клопотання обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з п. 1 Постанови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 p. N 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч.1 ст.194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; а також враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі, наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
З урахуванням наведеного суд визнає, що клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт, стороною захисту було доведено те, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під час судового розгляду. На переконання суду, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, що враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час, зменшилися, а тому їм можна запобігти за допомогою запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 178, 193, 194, 201, 331, 369 372, 392 КПК України, суд, -
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки :
- з 21-ої до 6-ої години не залишати фактичне місце проживання, а саме житлову квартиру за АДРЕСА_3 .
- прибувати на кожну вимогу до суду, слідчого, прокурора;
- здати на зберігання прокурору документи які дають право виїзду за кордон;
Утриматись від спілкування із потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.
Ухвалу для контролю за дотриманням виконання підозрюваним встановлених обмежень направити до Сквирського ВП ГУНП в Київській області.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя ОСОБА_1