Справа №:755/6862/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"08" травня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004391 від 04.05.2018 року про арешт майна,

в с т а н о в и в:

07 травня 2018 року прокурор Київської місцевої прокуратури №4 звернувся до Дніпровського районного суд м. Києва з клопотанням про арешт майна.

На підставі матеріалів, 04.05.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004391 внесено дані про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Клопотанням обґрунтоване тим, що 04.05.2018 року приблизно о 13 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , знаходився біля будинку АДРЕСА_1 . В цей час, в останнього виник злочинний умисел спрямований на вчинення повторного таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у приміщення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне повторне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою власного протиправного збагачення, приблизно о 13 годині 15 хвилин, ОСОБА_4 зайшов до першого під`їзду житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в пошуках квартири, яка б стала об`єктом злочинного посягання.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, в цей же день приблизно о 13 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 перебуваючи у першому під`їзді будинку АДРЕСА_1 , обрав об`єктом свого злочинного посягання квартиру АДРЕСА_2 , що знаходиться на 5 поверсі вказаного вище будинку, яка належить ОСОБА_5 .

У подальшому, впевнившись, що власники вищевказаної квартири відсутні за місцем проживання, а за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, використовуючи принесений на місце вчинення злочину інструмент, а саме викрутку, ОСОБА_4 зламав замок вхідних дверей, та проник всередину квартири АДРЕСА_3 .

Перебуваючи в приміщенні вищевказаної квартири, ОСОБА_4 у шкатулці, яка знаходилась у шафі помітив вироби з біжутерії, що належать потерпілій ОСОБА_5 , загальна вартість яких складає 2000 гривень. Маючи умисел на крадіжку вказаних вище виробів з біжутерії, ОСОБА_4 дістав вказані вироби біжутерії зі шкатулки та помістив їх до лівої кишені штанів, в які він був одягнений.

У подальшому, перебуваючи в кімнаті зазначеної квартири, ОСОБА_4 на столі помітив ноутбук марки «Леново 550», що належить потерпілій ОСОБА_5 , вартість якого складає 5000 гривень, та з метою його крадіжки взяв його до своїх рук.

В цей час, до квартири повернулася власниця квартири потерпіла ОСОБА_5 , яка помітивши зламані замки вхідних дверей та сторонню особу всередині квартири, почала кричати.

В цей момент, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що його злочинні дії помічені з боку потерпілої ОСОБА_5 , з метою повторного відкритого викрадення чужого майна, поєднаного з проникнення до житла, утримуючи при собі викрадене майно, а саме в лівій кишені штанів вироби з біжутерії, загальною вартістю 2000 гривень та у своїх руках ноутбук марки «Леново 550», вартість якого складає 5000 гривень, швидко відштовхнув потерпілу ОСОБА_5 , що стояла у дверях квартири, вибіг з вказаної квартири та по сходах під`їзду даного будинку швидко вибіг на вулицю та почав тікати з місця вчинення кримінального правопорушення.

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, чим завдав потерпілій ОСОБА_5 матеріального збитку на загальну суму 7000 гривень 00 копійок.

За підозрою у вчиненні даного кримінального правопорушення в порядку ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

У подальшому, відповідно до ч. 3 ст. 208, ч. 7 ст. 223, ст. 236 КПК України слідчим СВ Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 04.05.2018 року в період часу з 16 години 00 хвилин по 16 годину 10 хвилин, в присутності двох понятих, проведено обшук затриманого ОСОБА_6 , а саме по АДРЕСА_1 , у ході якого було виявлено та в подальшому вилучено: телефон, марки «Нокіа» ІМЕІ НОМЕР_1 ; предмет схожий на розвідний ключ; предмет схожий на викрутку; дві частини циліндрового механізму замка; предмет схожий на гайковий ключ; сумку чоловіча чорного кольору.

Вказані предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки можуть являтися знаряддями вчинення злочину та предметами, здобутими злочинним шляхом.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, в якому зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт на майно накладається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, ч. 10 ст. 170 КПК України, зазначає, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів

Речовими доказами згідно ч.1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

На підставі викладеного, з урахуванням мотивів клопотання прокурора про арешт майна та доданих до клопотання документів, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що мав місце факт вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбачену ч.3 ст.186 КК України та про необхідність накладення арешту на майно на підставі ч.2 ст.170 КПК України, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, -

у х в а л и в:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 04.05.2018 в період часу з 16 години 00 хвилин по 16 годину 10 хвилин, року за результатами проведеного обшуку ОСОБА_6 , а саме: телефон, марки «Нокіа» ІМЕІ НОМЕР_1 ; предмет схожий на розвідний ключ; предмет схожий на викрутку; дві частини циліндрового механізму замка; предмет схожий на гайковий ключ; сумку чоловіча чорного кольору, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя