Провадження № 1-кс/537/1651/2018
Справа № 537/5139/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2018 року слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання слідчого СВ ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим у встановленому законом порядку з прокурором Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області, де просить накласти арешт на речові докази, а саме: каблучку з металу сірого кольору з золотою вставкою та червоним каменем, форма каблучки кругла.
В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СВ відділення поліції № 1 КВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0002179 від 10.11.2018 року за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України. 07.11.2018 року близько 20 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 виявила відсутність власної срібної каблучки з позолотою з камінням «Яшма». 10.11.2018 року ОСОБА_5 добровільно видала каблучку з металу сірого кольору з золотою вставкою та червоним каменем, яку вона викрала з полиці ванної кімнати квартири, розташованої в районі Раківки м. Кременчука. Беручи до уваги те, що вилучена 10.11.2018 року у ОСОБА_5 каблучка зберегла на собі сліди злочину та містить інформацію, яка може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження останніх просила клопотання задовольнити.
До судового засідання слідчий СВ ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явилася, надала суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримує та просить розглядати його у її відсутність.
Прокурор до судового засідання не з`явилася, надала суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримує та просить розглядати його у її відсутність.
ОСОБА_4 , яка є власницею каблучки, надала суду заяву, в якій просила клопотання розглядати без її участі, не заперечувала проти задоволення клопотання та накладення арешту на належну їй каблучку.
Дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні 10.11.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено за № 0002179 відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Згідно витягу з ЄРДР, 07.11.2018 року близько 20 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_4 виявила відсутність власної срібної каблучки з позолотою з камінням «Яшма».
На час розгляду клопотання повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
З протоколу огляду місця події від 10.11.2018 року, наданого ініціатором клопотання в його обґрунтування, вбачається, що ОСОБА_5 в присутності понятих добровільно видала каблучку з металу сірого кольору з золотою вставкою та червоним каменем. Дану каблучку, як пояснила ОСОБА_5 , вона викрала з полиці ванної кімнати квартири, яка розташована в районі Раківки м. Кременчука.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказані в клопотанні речі можуть бути речовими доказами в кримінальному провадженні та можуть зберігати на собі сліди злочину або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і незастосування арешту вказаного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З урахуванням викладеного, слідчий приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0002179 від 10.11.2018 року задовольнити.
Накласти арешт, на вилучену у ОСОБА_5 в ході огляду місця події від 10.11.2018 року каблучку з металу сірого кольору з золотою вставкою та червоним каменем, форма каблучки кругла, з позбавленням власника ОСОБА_4 права відчуження, розпорядження та без позбавлення права користування.
Копію ухвали направити ВП № 1 КВП ГУНП в Полтавській області .
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до апеляційної інстанції області протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1