Справа № 638/1872/17
Провадження № 1-кп/638/262/18
УХВАЛА
іменем України
30 жовтня 2018 року

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши обвинувальний акт за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, раніше не судимого, який зареєстрований за та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 187 КК України,-

в с т а н о в и в :

До Дзержинського районного суду м. Харкова від прокурора надійшли матеріали кримінального провадження № 0001660 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України з затвердженим 02 лютого 2017 року обвинувальним актом по справі, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001660 від 08.04.2016 року.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова обрано запобіжний захід тримання під вартою до 09.02.2017 року.

Після надходження кримінальних проваджень до суду строк тримання під вартою продовжувався у встановленому законом порядку.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор просив продовжити строк тримання під вартою.

Обвинувачений поклався на розсуд суду.

Суд вважає, що на теперішній час ризики, передбачені ст.. 177 КПК України, які були враховані при обранні запобіжного заходу продовжують існувати, а тому продовжує строк тримання під вартою на 60 діб.

Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити нетільки права підозрюваного, а й високі стандарти охоронизагальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має Оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 не працює, сім`ї не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних та сімейних зв`язків, в м. Харкові реєстрації та місця постійного мешкання не має, обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, зареєстрований на території Луганської області, таким чином, суд приходить до висновку, що знаходячись на волі, обвинувачений може переховуватись від суду, та перешкодити встановленню істини у справі, тому достатніх підстав на теперішній час для заміни або скасування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст.314-316,369 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України строк тримання під вартою терміном на 60 днів, тобто до 28.12.2018 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя