Справа № 761/5290/17
Провадження № 1-кс/761/3382/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 березня 2017 року cлідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшло подане в інтересах ОСОБА_5 клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту грошових коштів, накладеного рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 04.05.2016 за результатами розгляду клопотання слідчого 1-го КР СУ ФР ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 320 161 001 000 000 25.

Клопотання представника обґрунтоване тим, що власник майна не був присутній при розгляді питання про його арешт, тому має право звернутися до суду для вирішення питання щодо скасування арешту.

У судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав та просив його задовольнити, оскільки, на його думку, арешт на грошові кошти накладений безпідставно.

Слідчий 1-го КР СУ ФР ДПІ у Шевченківському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 заперечував проти скасування арешту, зазначив, що грошові кошти, які вилучені під час обшуку приміщення, де здійснює свою діяльність вказане товариство за адресою АДРЕСА_1 , мають ознаки майна, яке отримане юридичною особою протиправним шляхом і у силу цього є доказом вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, заслухавши доводи учасників розгляду клопотання, вивчивши клопотання, долучені до нього документи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК арешт майна за клопотанням власника або володільця майна може бути скасований, якщо останній доведе, що у подальшому в арешті відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У силу ст.22 КПК, якою визначений принцип змагальності, кожна сторона, маючи рівні права на збирання та подання до суду документів, інших доказів, самостійно обстоює свої правові позиції, права, свободи та законні інтереси.

Таким чином, з клопотання представника власника майна має вбачатись, що грошові кошти, на які накладений арешт, не мають відношення до протиправної діяльності посадових осіб ТОВ «СТЛ+М», не можуть бути доказом у кримінальному провадженні, отже застосований до них захід забезпечення кримінального провадження підлягає скасуванню.

У той же час, представником заявника документи, які б спростовували доводи слідчого та давали достатні підстави вважати, що арешт на грошові кошти накладений безпідставно, слідчому судді не надані.

Крім того, на ініціатора клопотання покладається обов`язок доказування відсутності потреби щодо подальшого утримання майна під арештом.

Водночас, заявником вказана вимога закону не виконана, будь-яких доводів, з якими б кримінальне процесуальне законодавство пов`язувало необхідність скасування арешту, суду не представлено.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що слідчим ОСОБА_4 доведена обґрунтованість раніше прийнятого рішення про накладення арешту.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що представником власника майна не доведено існування обставин, за яких би на даний час відпала потреба у застосованому заході забезпечення кримінального провадження або в обґрунтованості його застосування, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту грошових коштів у сумі 138 260 № 320 161 001 000 000 25 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1