Справа № 552/7852/17
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 листопада 2017 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:
Заявник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна.

В поданому клопотанні вказував, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 03 травня 2017 року у справі №552/2673/17 накладено арешт на належне йому майно - мобільний телефон «IPhone 6» чорного кольору IMEI: НОМЕР_1 , мобільний телефон «Nokia» срібно-чорного кольору.

Посилався на те, що вилучення вказаного майна та його арешт є безпідставними, порушують його право власності. Подальший арешт цього майна не виправданий та порушує його право. Слідчий та прокурор зловживають своїм правом наполягати на подальшому арешті та утримувати майно.

Тому в своєму клопотанні просив скасувати арешт з вказаного майна, зобов`язати слідчого майно повернути.

Заявник, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, в тексті клопотання просив провести розгляд справи за його відсутності.

Слідчий в судове засідання також не з`явився.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.

Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд без участі заявника та слідчого, які повідомлені про час та місце розгляду належним чином.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.

Наданими до слідчого судді матеріалами встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

Також встановлено, що в межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на зазначене в клопотанні майно:

мобільний телефон «IPhone 6» чорного кольору IMEI: НОМЕР_1 ,

мобільний телефон «Nokia» срібно-чорного кольору.

Крім того, зазначені речі та документи згідно постанови слідчого від 27 квітня 2017 року визнані речовими доказами в кримінальному провадженні №0000045 від 01 лютого 2017 року, а тому можуть бути використаній для встановлення обставин, що є істотними під час розслідування даного кримінального провадження.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду з відповідним клопотанням, заявник посилається на те, що у подальшому застосуванні арешту необхідність відпала, але доказів на підтвердження даної обставини не надає.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України забезпечення збереження речових доказів є самостійною підставою для застосування арешту майна.
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1

29.11.2017