Провадження № 1-кс/592/4813/17
29 вересня 2017 року м.Суми
Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м.Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , без застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 погодженого з прокурором Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Суми, гр-на України, українця, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
за ч.2 ст.307 КК України,
Слідчий обґрунтував своє клопотання тим, що 14.08.2017 року, близько 11:56 год., неподалік буд.24 по вул.Заливній в м.Суми під час оперативної закупки, ОСОБА_6 за 200 грн. незаконно збув громадянину зі зміненими даними ОСОБА_7 два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, яку в подальшому ОСОБА_7 видав співробітникам поліції і яка згідно висновку експерта є особливо небезпечним наркотичним засобом канабіс, вагою в перерахунку на суху речовину в одному згортку 2,487 гр., в другому згортку 2,482 гр.
В клопотанні також зазначено, що ОСОБА_6 має незняту і непогашену в установленому законом порядку судимість.
В клопотанні слідчий також зазначив, що оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченому ч.2 ст.307 КК України, тому слідчий вважає, що цієї обставини достатньо для висновку, що перебуваючи на свободі він зможе переховуватись від органів досудового розслідування, також зможе продовжити злочинну діяльність пов`язану з незаконним обігом наркотичних засобів і такий висновок слідчий зробив з того, що підозрюваний ніде не працює, постійного джерела доходів не має, також слідчий зазначив, що ОСОБА_6 зможе вплинути на свідка ОСОБА_7 , який закупав у нього наркотичний засіб та понятих, які були присутні під час обшуку, також слідчий зазначив про можливість перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, але при цьому не навів жодного обґрунтування цьому ризику.
Клопотання призначалось до розгляду слідчим суддею двічі, однак слідчий жодного разу не прибув в судове засідання, хоча в телефонному режимі повідомлявся про час і місце його розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання слідчого і просила його задовольнити, але також не навела обґрунтувань ризикам, зазначеним слідчим в клопотанні.
Захисник проти задоволення клопотання заперечує, вважає, що зазначені слідчим ризики ніяким чином не доведені ні прокурором ні самим слідчим у клопотанні. Також зазначила, що обвинувачений має психічні вади у зв`язку з чим є інвалідом другої групи і отримує пенсію. Повідомлення про підозру було вручене з істотними порушеннями норм КПК, оскільки на той момент слідчому достовірно було відомо, що підозрюваний має психічні вади, але підозра і допит були проведені без участі захисника, участь якого в даному випадку є обов`язковою. В задоволенні клопотання просить відмовити.
Підозрюваний також заперечує проти задоволення клопотання, пославшись на позицію свого захисника.
Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, захисника та пояснення підозрюваного, а також дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання слідчого задоволенню не підлягає з наступних підстав.
Так, у відповідності з вимогами ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При розгляді клопотання було встановлено, що на момент повідомлення про підозру ОСОБА_6 слідчому було відомо, що підозрюваний має психічні вади і слідчий навіть в протоколі допиту підозрюваного власноручно відобразив, що ОСОБА_6 перебуває на обліку в психоневрологічному диспансері з 2010 року.
Наявність цієї обставини зобов`язує слідчого повідомляти про підозру і проводити допит підозрюваного у присутності захисника, присутність якого в даному випадку є обов`язковою.
Згідно ч.1 ст.52 КПК України участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.
Пунктом 3 частини 2 вказаної статті передбачено, що в інших випадках обов`язкова участь захисника забезпечується у кримінальному провадженні: щодо осіб, які внаслідок психічних чи фізичних вад (німі, глухі, сліпі тощо) не здатні повною мірою реалізувати свої права, - з моменту встановлення цих вад.
Підозрюваний ОСОБА_6 з 2010 року перебуває на обліку у лікаря психіатра та у зв`язку з психічним захворюванням йому було встановлено другу групу інвалідності, що може бути підставою для висновку про те, що він не здатен повною мірою реалізовувати свої права.
Однак, слідчий повідомив про підозру без участті захисника, тому ця підозра не може вважатись обґрунтованою.
Стосовно ризиків зазначених слідчим слід зазначити, що ризик переховування від органів досудового розслідування нічим не підтверджений і не доведений, оскільки єдина підстава для цього вказана слідчим, як тяжкість покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років не дає підстав вважати про переховування підозрюваного.
Ризик вчинення в майбутньому інших кримінальних правопорушень, обґрунтований тим, що підозрюваний ніде не працює і має постійного джерела доходів також не знайшов свого підтвердження, оскільки навпаки було встановлено, що підозрюваний отримує пенсію, тим самим має постійне джерело доходу.
Крім того, в судовому засіданні прокурор пояснила, що підозрюваний раніше судимий не був і це підтвердив сам підозрюваний і його захисник, але слідчий з невідомих причин зазначив у клопотанні про наявність у підозрюваного незнятої і не погашеної судимості, що не відповідає дійсності.
Ще один ризик у виді незаконного впливу на свідка ОСОБА_7 також не знайшов свого підтвердження, оскільки підозрюваний не знає особи, якій збув наркотичний засіб згідно підозри.
Крім того, до цього свідка органами досудового розслідуваання вжиті заходи безпеки, внаслідок чого в кримінальному провадженні були змінені його анкетні дані, що усуває можливість впливу на нього.
Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином в клопотанні взагалі не обґрунтваний і прокурор також не навела жодних обґрунтувань.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч.2 ст.194 КПК слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
При розгляді клопотання прокурор зазначила, що у зв`язку із встановленням у підозрюваного психічних вад, слід була призначена амбулаторна судово-психіатрична експертиза, яка до теперішнього часу ще не проведена і коли буде проведена не відомо.
З цього приводу слід зазначити, що у випадку, якщо експертом буде встановлено, що підозрюваний внаслідок психічних вад не усвідомлював своїх дій та не керував ними, то за таких обставин відносно нього не можуть бути обрані запобіжні заходи, передбачені Главою 18 КПК України, а можуть бути застосовані тільки запобіжні заходи, передбачені Главою 39, а саме ст.508 КПК України.
В такому випадку слідчому слід було спочатку провести психіатричну експертизу, а вже потім звертатись до суду з відповідним клопотанням після встановлення осудності підозрюваного.
Крім того, слід також зазначити, що у відповідності з вимогами ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст.8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Таким чином, з метою дотримання принципів швидкого, повного та неупередженого судового розгляду слідчий суддя не повинен чекати результатів психіатричної експерити, висновок якої буде винесений не відомо коли і може постановити рішення за наявних у клопотанні доказів.
Враховуючи, що в судовому засаіданні прокурор не довела наявності обґрунтованої підозри та наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК за наведених слідчим суддею підстав, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись ст.ст.2, 8, 107, 177, 194 КПК України,
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання слідчого Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 відмовити за необґрунтованістю.
Дана ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Сумської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1