справа № 208/6094/17
№ провадження 1-кс/208/1635/17

УХВАЛА
Іменем України

03 листопада 2017 р. м. Кам`янське
Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: слідчого судді - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , слідчого СВ Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області - ОСОБА_4 , представника власника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого про накладення арешту на майно,
в с т а н о в и в:
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав, наведений в клопотанні.
Адвокат в судовому засіданні пояснив, що дійсно 31.10.2017р. сталась дорожньо-транспортна пригода,в наслідок якої постраждав ОСОБА_7 , просив в задоволенні клопотання відмовити.
Суд, вислухавши прокурора, слідчого, адвоката, вивчивши надані суду матеріали клопотання, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
В наслідок ДТП травмовано водія автомобіля ОСОБА_7 та з діагнозом СТТ, ЗЧМТ, СГМ, забій грудної клітини, доставлено до прийомного покою КЗ «КМЛШМД» ДОР.
Слідчий в клопотанні та прокурор в судовому засіданні просили накласти арешт на вилучене майно з метою запобігання можливості його приховування, знищення, пошкодження, псування, перетворення чи відчуження, так як автомобіль, має ознаки речового доказу, має бути направлено для дослідження експертним шляхом та використано при проведенні слідчих дій, зокрема, проведення слідчого експерименту.
Відповідно до вимог ч.1, 3, ч.4 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема, підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.
Окрім цього, слідчим в порушення вимог КПК України в судовому засіданні не було доведено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт. До того ж, слідчим не доведено, що не застосування арешту майна призведе до втрати, псування, перетворення чи відчуження майна, що зробить неможливим проведення слідчих дій..
Відповідно до вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч. 3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Враховуючи вищезазначене та керуючись ст. ст. 170, 172, 173 КПК України, суд -
у х в а л и в:
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області.
Суддя ОСОБА_1