Справа № 461/878/17
Провадження № 1-кп/461/211/17
УХВАЛА
підготовчого судового засідання
06.10.2017 Галицький районний суд м. Львова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України та ОСОБА_6 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 191, ч.3 ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України,
Ухвалою судді Галицького районного суду м.Львова від 06 лютого 2017 року призначено підготовче судове засідання на 17 березня 2017 року.
У підготовчому судовому засіданні призначеному на 06.10.2017 року захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_8 заявила клопотання про повернення обвинувального акта прокурору, у зв`язку з його невідповідністю вимогам Кримінального процесуального кодексу України, посилаючись на те, що всупереч вимогам ч.3 ст.283 КПК України, прокурором не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про закінчення досудового розслідування. Крім того, у Реєстрі відсутні відомості про зупинення досудового розслідування, особу яку повідомлено про підозру та зміну раніше повідомленої підозри. При посиланні на докази не зазначені том та аркуш матеріалів кримінального провадження. Стверджує, що в обвинувальному акті не міститься формулювання висунутого обвинувачення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а дані з приводу кримінально правової кваліфікації та дати пред`явлення обвинувачення які відображені в Обвинувальному акті та ЄРДР не співпадають.
Поряд з тим, захисник обвинуваченого ОСОБА_7 ОСОБА_9 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору з тих підстав, що у ньому відсутні відомості про час та місце вчинення кримінального правопорушення інкримінованого ОСОБА_7 , а саме не зазначено у який час та де саме директор КВП «Енергомонтаж» заволодів державними коштами. Стверджує, що в обвинувальному акті прокурора відсутні відомості про розмір шкоди завданої злочином; всупереч вимогам ст.27 КК України не зазначено вид співучасті у вчиненні кримінального правопорушення.
Обвинувачені ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 підтримали доводи захисників викладених у письмових клопотаннях про повернення обвинувального акту прокурора.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні висловив думку про можливість призначення та розгляду справи по суті, не вбачаючи підстав для прийняття іншого рішення.
Заслухавши думку учасників провадження, та ознайомившись із обвинувальним актом, суд приходить до висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору на підставі п. 3 ч.3 ст. 314 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч.2 ст.291 Кримінального процесуального кодексу України обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.
До обвинувального акта додається, зокрема, реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування.
Однак, всупереч вимогам вказаної вище норми, у обвинувальному акті прокурора відсутні відомості про час та місце вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.
Крім того, не вказано вид співучасті у вчиненні кримінальних правопорушень інкримінованих обвинуваченим.
Верховного Суду України у Постанові Пленуму «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист в кримінальному судочинстві» №8 від 24.10.2003 року висловив правову позицію про те, що суди повинні вимагати від органів досудового слідства, щоб пред`явлення особі обвинувачення було конкретним за змістом (п.10). Зокрема, в описовій її частині зазначаються: злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа; час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому; стаття (частина, пункт статті) кримінального закону, якою передбачений цей злочин.
Згідно ч.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права, серед іншого, бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.
Як встановлено у підготовчому судовому засіданні, в обвинувальному акті відсутнє формулювання обвинувачення.
Формулювання обвинувачення повинно складатися з обставин, які свідчать про наявність доведених даних про подію (час, місце, спосіб) кримінального правопорушення, форму вини, мотив і мету його вчинення, обставини, які впливають на ступінь тяжкості кримінального правопорушення тощо.
Відсутність в обвинувальному акті формулювання обвинувачення та правової кваліфікації дій особи унеможливлює якісно і в повній мірі здійснювати захист від пред`явленого обвинувачення, що, безперечно, порушує право особи на захист (Рішення Європейського суду з прав людини від 26.06.2008 року у справі "Ващенко проти України", рішення від 25.07.2000 у справі «Маттоціа проти Італії", рішення від 09.10.2008 року у справі "Абрамян проти Росії".)
При цьому, не зважаючи на те, що кримінальний процесуальний закон не містить в собі норми, яка б визначала зміст поняття «формулювання обвинувачення» його неможливо ототожнювати з поняттям «фактичні обставини кримінального правопорушення», оскільки навіть за буквальним змістом закону (ст. 291 КПК України) вони відокремлюються один від одного.
У зв`язку з цим, ні слідчий, ні прокурор, при складанні обвинувального акту не вправі, на власний розсуд, поєднувати ці поняття та порушувати послідовність викладення відомостей, які передбачені п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України.
За своїм змістом формулювання обвинувачення, хоча і повинно певною мірою дублювати фактичні обставини кримінального правопорушення, а саме обставини, які вказують на подію кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), проте воно повинно бути викладено більш лаконічно та, крім часу, місця, способу та інших обставин вчиненого кримінального правопорушення, містити в собі посилання на форму вини, мотив, мету вчинення кримінального правопорушення, його наслідки та інші обставини, які охоплюються складом конкретного кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.
Більш того, воно повинно бути чітким, зрозумілим та відповідати вимогам норм матеріального права, які діяли на момент вчинення кримінального правопорушення, оскільки незважаючи на те, що обґрунтованість правової кваліфікації дій обвинуваченого не є предметом розгляду підготовчого судового засідання, направляючи обвинувальний акт до суду прокурор, дотримуючись завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, повинен також керуватись вимогами ст. 2 КК України про те, що підставою для кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, а не розраховувати на те, що під час судового розгляду, у разі необхідності, він зможе скористатись своїм правом змінити обвинувачення або висунути додаткове обвинувачення чи відмовитись від його підтримання.
Таким чином, відсутність в даному обвинувальному акті формулювання обвинувачення свідчить про невідповідність обвинувального акту вимогам КПК України, а тому останній підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
Поряд з тим, колегія суддів критично оцінює покликання захисників, як на підставу для повернення обвинувального акта, невідповідність Реєстру матеріалів досудового розслідування, оскільки у КПК України відсутнє право суду повертати обвинувальний акт через невідповідність вимогам закону доданого до обвинувального акту реєстру матеріалів досудового розслідування, адже у ст. 314 КПК України мова йде саме про обвинувальний акт, а не про додатки до нього.
Сам по собі реєстр матеріалів досудового розслідування, як додаток до обвинувального акта повинен містити формально-довідкові відомості про шлях утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження. Інформація, яка міститься в реєстрі, самостійного доказового значення не має.
Зазначені обставини унеможливлюють проведення підготовчого судового засідання у даному кримінальному провадженні та призначення обвинувального акту до судового розгляду.
З огляду на викладене колегія суддів вважає, що обвинувальний акт щодо ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ,підлягає поверненню прокурору відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури Львівської області ОСОБА_5 .
Керуючись ст.ст.291, 314, 484 КПК України, суд
у х в а л и в :
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її оголошення до апеляційного суду Львівської області через Галицький районний суд м. Львова.
Головуючий суддя ОСОБА_1
Судді ОСОБА_10
ОСОБА_3