Справа № 645/5797/17
Провадження № 1-кс/645/995/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 грудня 2017 року слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , секретар судового засідання ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0003374 від 15 грудня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Немишлянського відділу Харківської місцевої прокуратури № 3 Харківської області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 15.12.2017 року, а саме за адресою: АДРЕСА_1 , де під час огляду місця події було виявлено та вилучено: 4 сліди рук, 11 (одинадцять) ножів різної форми та розмірів, фрагмент наволочки та фрагмент простирадла з дивану у житловій кімнаті, фрагмент шпалер в коридорі з нашаруванням речовини червоно-бурого кольору, змив РБК з підлоги в туалеті, змив РБК з коробу дверей (ванної кімнати).

В обґрунтування клопотання слідчий зазначав, що 14.12.2017 року приблизно 22 годині ОСОБА_5 знаходячись на кухні за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , в ході словесного конфлікту з раніше знайомим йому ОСОБА_6 наніс удар ножем останньому в живіт.

У ході досудового розслідування 15.12.2017 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де під час огляду місця події було виявлено та вилучено: 4 сліди рук, 11 (одинадцять) ножів різної форми та розмірів, фрагмент наволочки та фрагмент простирадла з дивану у житловій кімнаті, фрагмент шпалер в коридорі з нашаруванням речовини червоно-бурого кольору, змив РБК з підлоги в туалеті, змив РБК з коробу дверей (ванної кімнати).

Враховуючи, що вилучені вищезазначені речі можуть зберігати сліди вчинення кримінального правопорушення, вказане майно може в подальшому мати доказове значення у кримінальн7ому провадженні та буде визнане речовим доказом, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування, слідчий просив накласти на них арешт.

В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання.

Підозрюваний в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу огляду місця події від 15.12.2017 року, що долучений до матеріалів клопотання, під час огляду за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: 4 сліди рук, 11 (одинадцять) ножів різної форми та розмірів, фрагмент наволочки та фрагмент простирадла з дивану у житловій кімнаті, фрагмент шпалер в коридорі з нашаруванням речовини червоно-бурого кольору, змив РБК з підлоги в туалеті, змив РБК з коробу дверей (ванної кімнати).

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події 15.12.2017 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0003374 від 15 грудня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що тимчасово вилучене під час огляду місця події 15.12.2017 року за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено: 4 сліди рук, 11 (одинадцять) ножів різної форми та розмірів, фрагмент наволочки та фрагмент простирадла з дивану у житловій кімнаті, фрагмент шпалер в коридорі з нашаруванням речовини червоно-бурого кольору, змив РБК з підлоги в туалеті, змив РБК з коробу дверей (ванної кімнати).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1