печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого військової прокуратури Київського гарнізону майора юстиції ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий військової прокуратури Київського гарнізону майор юстиції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження № 0000255 від 19.11.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України, звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_4 про накладення арешту на майно.
Орган досудового розслідування вказує, що 28.02.2018 у ході затримання ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у приміщені коридору 8 поверху будинку АДРЕСА_1 , а саме між квартирами АДРЕСА_2 поблизу вхідних дверей до коридору із ліфту, знаходиться сумка чорного кольору.
Так, під час того як усі учасники слідчої дії підійшли до даної сумки, то було виявлено, що вона перебуває на вказаному місці із 21.42 год. 28 лютого 2018 року, а саме після затримання указаних осіб.
Під час з`ясування, того яким чином дана сумка чорного кольору тут опинилась ОСОБА_5 повідомив, що йому це невідомо.
Щодо ОСОБА_6 то він повідомив, що дану сумку несла особа на імя ОСОБА_7 , якій дану сумку дала особа на ім`я ОСОБА_8 , який проживає у квартирі АДРЕСА_3 даного будинку. Зі слів ОСОБА_6 в даній сумці як на його думку перебувають грошові кошти, які ОСОБА_8 , мав передати особі яка перебуває внизу будинку а саме ОСОБА_9 , відповідно до чого ОСОБА_6 виступив нібито посередником між указаною та ОСОБА_10 , а саме сприяв передання земельних ділянок в оренду між указаними особами. При цьому, ОСОБА_6 повідомив що на підлозі папки із документами в яких містяться договори оренди дані документи привіз його товариш ОСОБА_11 . Грошові кошти які перебувають у сумці належать ОСОБА_12 . В другій папці нібито лежать документи установчі ОСОБА_13 .
При цьому, в указаній папці зі слів ОСОБА_6 не має документів з приводу передачі ОСОБА_12 не витребуваних паїв, однак ОСОБА_6 , повідомив що їздив до голови Шкневської сільської ради разом із ОСОБА_10 для гог: ноб познайомити указаних осіб і вони домовились про виділення останньому не витребуваних паїв земельних ділянок в оренду. Також, ОСОБА_6 надавав ОСОБА_12 допомогу в оформленні документів.
В судове засідання слідчий не з`явився, доводи викладені в клопотанні не підтримав, про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся вчасно та належним чином.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовується внесене клопотання, слід зазначити наступне.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Разом з тим, слідчий не довів необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на зазначене, враховуючи положення ст. 173 КПК України, в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання старшого слідчого військової прокуратури Київського гарнізону майора юстиції ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1