Справа №: 398/437/18
провадження №: 1-кс/398/277/18
УХВАЛА
Іменем України
"11" квітня 2018 р. слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002096, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 липня 2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Слідчий Олександрійського ВП ГУНП України в Кіровоградській області ОСОБА_2 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду з клопотанням про накладення арешту на майно: грошові кошти в сумі 11494 грн. 00 коп., комп`ютерні симулятори у кількості 23 штук, комп`ютерні симулятори з консолями КВ1 у кількості 5 штук, документи, що підтверджують здійснення ліцензії на 116 аркушах, записники у кількості 2 штук, системні блоки «Prime» чорного кольору без маркування у кількості 2 штук, системний блок «Fujitsu Siemens», монітор «Acer» чорного кольору, що було вилучене у нежитловому приміщенні на площі Соборній,10 в м. Олександрія Кіровоградської області
У клопотанні слідчий зазначає, що метою арешту зазначеного майна є забезпечення збереження речових доказів, завданням арешту майна запобігання можливості його приховання, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження. Крім того, вилучені речі та документи необхідні як предмет дослідження під час проведення відповідних судових експертиз.

У відповідності до ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частина 1 статті 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу (ч. 2 ст. 171 КПК України).
В порушення вимог ст. 171 КПК України, слідчий у клопотанні не зазначає:
- чи визнане вилучене майно речовими доказами у кримінальному провадженні (копію постанови до матеріалів клопотання не долучено);
- які сліди зберегли на собі вилучені речі або які інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, вони містять в розумінні ст. 98 КПК України;
- для проведення яких експертних досліджень необхідне вилучене майно, зокрема монітор, тощо.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-173, 309, 372, 392 КПК України,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання про арешт майна повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві годи для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1