У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24. 08. 2017 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,за участю прокурора ОСОБА_3 ,підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_6 ,погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №9 м. Києва ОСОБА_7 - про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному-
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Казахстан., вірминина, громадянина Вірменії, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого в Україні за адресою: АДРЕСА_2 ,
В С Т А Н О В И В:
23.08.2017 о 11.15 годині ОСОБА_4 затриманий в порядку ст.208 КПК України.
24.08.2017 о 10 год. 45 хв. ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.
Слідчий в поданому клопотанні посилався на те, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, в зв`язку з чим постала необхідність в застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Слідчий вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не дасть можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним покладених судом обов`язків.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання.
В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав з підстав зазначених у клопотанні та просив про його задоволення.
Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували проти застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили слідчого суддю застосувати до підозрюваного більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний із триманням під вартою.
Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши та дослідивши матеріали, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 23.08.2017 приблизно о 10.40 годині, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_3 , вирішив таємно викрасти чуже майно.
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , 23.08.2017 приблизно о 10.45 години, підійшов до вказаного будинку, після чого , впевнившись у відсутності мешканців квартири АДРЕСА_4 , та в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, по газовій трубі, піднявся на другий поверх до вікна квартири АДРЕСА_4 . Після цього, ОСОБА_4 за допомогою заздалегідь приготовленої та взятої з собою викрутки, віджав створу вікна та проник до кімнати вище вказаної квартири. Перебуваючи в вказаній квартирі, ОСОБА_4 , таємно викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_8 , а саме: електродриль, вартістю 1700 гривень, монтажний стиплер, вартістю 130 гривень та монтажний стиплер , вартістю 150 гривень, склавши його до поліетиленового пакету, який мав при собі, а всього намагався таємно викрасти вище вказане чуже майно на загальну суму 1980 гривень, але не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, так як ОСОБА_4 був затриманий мешканцями даного будинку під час спроби втекти з квартири, вистрибнувши з вікна на землю.
23.08.2017 о 11.15 годині ОСОБА_4 затриманий в порядку ст.208 КПК України.
24.08.2017 о 10 год. 45 хв. ОСОБА_4 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, ч.3 ст.185 КК України.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними на початку досудового розслідуваннями, в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом огляду місця події від 23.08.2017 року; протоколом огляду місця події від 23.08.2017 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 ; повідомленням про підозру ОСОБА_4 ; іншими матеріалами.
Таким чином, наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який відповідно до ч.3 ст.185КК України, карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини справи, зважаючи на особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність застосування до нього запобіжного заходу з метою уникнення ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, у відповідності до статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Підставою застосування запобіжного заходу згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Приймаючи до уваги обґрунтовані ризики та той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 має реальну можливість вільної зміни свого місця перебування, що не дасть можливості здійснення дієвого контролю за його поведінкою та виконання ним покладених судом обов`язків у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів таких, як особисте зобов`язання, особиста порука, чи то домашній арешт вбачається, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ані ж тримання під вартою з урахуванням характеристики підозрюваного, є недоцільним, у зв`язку з неефективністю таких запобіжних заходів.
Враховуючи те, що прокурором під час розгляду даного клопотання було доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а також зважаючи на те, що існують беззаперечні підстави вважати, що інші запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування, тому слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 11 год. 15 хв. 21. 10. 2017 року.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи те, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 вчинений без застосування насильства, не спричинив загибель людини, запобіжний захід у вигляді застави йому раніше не обирався, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 33 680 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірною для нього.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави покласти на підозрюваного декілька обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 11 год. 15 хв. 23. 08. 2017 року.
Дата закінчення дії ухвали про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою 11 год. 15 хв. 21. 10. 2017 року.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 21. 10. 2017 року з моменту внесення застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №9 міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1