23.04.2018
Справа № 642/1846/18;
Провадження 1-кс/642/784/18
Ленінський районний суд м. Харкова
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 квітня 2018 року
Суд в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
До Ленінського районного суду м. Харкова звернувся слідчий СВ Холодногірського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.

В клопотанні слідчий просить накласти арешт на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме секрет замку та 1 відрізок липкої стрічки зі слідами рук, по кримінальному провадженню № 0000982 від 19 квітня 2018 року порушеного за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 19.04.2018 до Холодногірського ВП ГУНП України в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 19.04.2018 приблизно о 14 год. 40 хв., невстановлені особи перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 таємно, шляхом зламу замка проникли до підсобного приміщення звідки здійснили крадіжку майна, що належить ОСОБА_4

19.04.2018 року було допитано у якості потерпілого гр. ОСОБА_4 , який пояснив, що 19.04.2018 року приблизно о 14 годині 40 хвилин, він повертався до дому за адресою: АДРЕСА_1 де побачив раніше невідомих йому чоловіків, які вийшли з будинку в якому він мешкає, та несли в руках речі, які йому належали. У зв`язку з чим він почав переслідувати вказаних осіб на своєму автомобілі та водночас зі свого мобільного телефону викликав співробітників поліції.

Крім цього, 19.04.2018 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , з дверей підсобного приміщення було вилучено секрет замку та 1 відрізок липкої стрічки зі слідами рук.

Враховуючи, що секрет замку та 1 відрізок липкої стрічки зі слідами рук є доказами вчинення кримінального правопорушення злочину, таким чином є важливими речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України.

Крім того, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаних речей, які є важливими речовими доказами по кримінальному провадженню, що може перешкодити встановленню істини по справі.

В клопотанні слідчий посилається на те, що вилучення вказаних речей обумовлено тим, що вони можуть зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, а саме можуть містити інформацію про скоєння кримінального правопорушення.

В судове засідання слідчий не з`явився, відповідно до ч. 1 ст. 172 ЦПК України, неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд, дослідивши надані матеріали, встановив.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Як вбачається з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вказані вимоги слідчим виконано.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із матеріалів клопотання слідчого вбачається правова підстава для накладання арешту на тимчасово вилучені речі, які були здобуті під час проведення досудового розслідування кримінального правопорушення, а також для подальшого збереження первинного стану вилученого майна, попередження його зникнення, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вказані обставини є достатніми підставами, передбаченими п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, для арешту тимчасово вилученого майна.

Таким чином, клопотання слідчого є законним і обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене і керуючись п. 7 ч. 2 ст. 131, ч.1, 2 ст. 132, п. 1 ч. 2 ст. 167, ч. 10 ст. 170, ч. 2, 5 ст. 171, ч. 2 ст. 173 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Холодногірського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме секрет замку та 1 відрізок липкої стрічки зі слідами рук, по кримінальному провадженню № 0000982 від 19 квітня 2018 року порушеного за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1