Комінтернівський районний суд м. Харкова
Номер провадження №1-кс/641/364/2018 Справа №641/1230/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
До суду надійшло клопотання слідчого ВП в метрополітені ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про накладення арешту тимчасово вилучене майно:тринадцять згортків з речовиною кристалічного походження, які перевязані ізоляційною стрічкою синього та срібного кольору (4 синьою ізоляційною стрічкою та 9 ізоляційною стрічкою срібного кольору) та один полімерний прозорий пакет з речовиною кристалічного походження білого кольору.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала в повному обсязі, при цьому зазначила, що строк для звернення до суду про накладення арешту на майно, вилучене 26.02.2018 року у ОСОБА_5 не пропущений, оскільки дане клопотання до суду було направлено поштою 27.02.2018 року.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.
Так, згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Положеннями ст. 116 КПК України, Процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у медичному чи психіатричному стаціонарі, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що, оскільки, слідчим клопотання здано на пошту 27.02.2018 року є поданим своєчасно.
Як вбачається зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України, то Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З огляду на вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого.
Керуючись вимогами ст. ст. 167,170,172, 173 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого ВП в метрополітені ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно:тринадцять згортків з речовиною кристалічного походження, які перевязані ізоляційною стрічкою синього та срібного кольору (4 синьою ізоляційною стрічкою та 9 ізоляційною стрічкою срібного кольору) та один полімерний прозорий пакет з речовиною кристалічного походження білого кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на слідчого ВП в метрополітені ГУ НП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1