КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ

Справа №552/19/18
Провадження № 1-кс/552/36/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.01.2018 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 02 січня 2018 року звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Полтави з клопотанням про скасування арешту майна.

В поданому до слідчого судді клопотанні вказував, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Посилався на те, що згідно з ухвалою слідчого судді від 03 травня 2017 року в межах даного кримінального провадження накладено арешт на технічний паспорт на домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , договір купівлі-продажу домоволодіння, витяг з державного реєстру про реєстрацію права власності, договір купівлі-продажу земельної ділянки від 21 квітня 2017 року, витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 85589359 від 21 квітня 2017 року.

Посилався на те, що документи не є речовими доказами, вважає, що є підстави для скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України.

Просив слідчого суддю скасувати арешт з зазначених в клопотанні документів.

В судове засідання для участі в розгляді клопотання заявник, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, а також прокурор (та/чи слідчий) не з`явились.

Вирішуючи питання про можливість розгляду клопотання без участі заявника та прокурора, слідчим суддею приймається до уваги та обставина, що за нормами ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Тобто, норми процесуального закону передбачають лише обов`язок суду повідомити особу про час та місце розгляду клопотання, але особиста участь заявника, прокурора або слідчого при розгляді клопотання в силу норм КПК України не є обов`язковою.

Тому, враховуючи встановлені законом строки розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне провести розгляд за відсутності заявника та прокурора, які повідомлені про час та місце розгляду.

При цьому заявник ОСОБА_3 в поданому до слідчого судді клопотанні просив вирішувати клопотання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000045 від 01 лютого 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 03 травня 2017 року накладено арешт на майно (речі, документи), в тому числі на договір купівлі-продажу домоволодіння №НМА457504 від 21.04.17 на 2 арк.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85586900 від 21.04.2017 на 1 арк.; договір купівлі-продажу земельної діяльності №НМА457506 від 21.04.2017р. на 2 арк.; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №85589359 від 21.04.2017 на 1 арк.; технічний паспорт на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 на 9 арк.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, заявник зазначає, що втручання в його права власника не виправдано, подальший арешт також не є виправданим.

Разом з тим, як встановлено судом, при вирішенні питання про накладення арешту на зазначені в клопотанні документи слідчим суддею згідно з ухвалою від 03 травня 2017 року, яка вступила в законну силу, враховано, що зазначені документи відповідно до постанови слідчого від 27 квітня 2017 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000045, отже, вони відповідають критеріям ст. 98 КПК України.
Відповідна постанова слідчого є чинною.
Також слідчим суддею при накладенні арешту було враховано, що є всі обґрунтовані підстави для накладення арешту на таке майно саме у зв`язку з необхідністю досягнення мети, передбаченої ч. 2 ст. 170 КПК України забезпечення збереження речових доказів.
Окрім того, накладення арешту на майно обґрунтовано метою забезпечення спеціальної конфіскації майна в порядку, визначеному ст. ст. 96-1, 96-2 КПК України, яка відповідно до вимог ст. 96-1 КК України може бути застосована за умови вчинення суспільно небезпечного діяння, зокрема, передбаченого ст. 212 КК України.
Станом на час вирішення даного клопотання відсутні будь-які підстави вважати, що в подальшому в застосуванні такого заходу відпала потреба.
Окрім того, 07 грудня 2017 року у кримінальному провадженні №0000045 від 01.02.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст. 222, ч.5 ст. 191 КК України, 08 грудня 2017 року постановою слідчого оголошено в розшук підозрюваного ОСОБА_4 .
За таких обставин, враховуючи відсутність підстав, визначених ст. 174 КПК України для скасування арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є безпідставним та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 170-174 КПК України, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1