УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2017 року cлідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 ,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 щодо незаконного, на думку захисника, тримання її підзахисного під вартою.

На обґрунтування своєї скарги захисник зазначила, що 08.09.2017 детективами Національного антикорупційного бюро у порядку ст. 208 КПК у кримінальному провадженні № 520 160 000 000 000 40 затримано ОСОБА_3 за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 309 КК України.

Рішенням слідчого судді від 09.09.2017 до ОСОБА_3 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.11.2017.

Водночас, на думку захисника, затримання ОСОБА_3 відбулося всупереч положенням п. 3 ч.1 ст. 208 КПК, оскільки детективи НАБ України не мали даних про намір підозрюваного втекти з метою ухилитися від кримінальної відповідальності.

У зв`язку з тим, що підозрюваний на теперішній час утримується у Київському слідчому ізоляторі, заявник просила слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва визнати затримання ОСОБА_3 незаконним.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, долучені до неї та додатково витребувані документи, дійшов такого висновку.

Згідно зі ст. 42 КПК статус підозрюваного набуває особа з моменту повідомлення їй про підозру. Частиною 3 вказаної статті визначений перелік прав підозрюваного, зокрема, мати захисника.

У силу ч. 5 ст. 45 КПК захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, повноваження якого підтверджені згідно ч. 1 ст. 50 КПК свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю, а також ордером, договором або дорученням органу, уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Таким чином, адвокат може виступати захисником у кримінальному провадженні за наявності перерахованих документів, що підтверджують його повноваження.

Статтею 206 КПК передбачено, що слідчий суддя повинен зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Вказаний обов`язок у слідчого судді виникає у разі, якщо наявні відомості, що створюють обґрунтовану підозру про перебування у межах територіальної юрисдикції суду особи, позбавленої свободи, за відсутності відповідного судового рішення, яке набрало законної сили.

У силу ч. 3 ст. 206 КПК за рішенням слідчого судді позбавлена свободи особа звільняється, якщо не буде надане судове рішення або не будуть доведені інші правові підстави для позбавлення громадянина свободи.

Наведене свідчить, що перевірка законності перебування особи у місцях несвободи має бути проведена слідчим суддею у разі, коли виникає необхідність встановлення наявності або ж відсутності судових рішень про застосування до певного громадянина запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, продовження строку тримання під вартою, призначення покарання у виді позбавлення волі або ж інших правових підстав для тримання цієї особи у слідчому ізоляторі.

Обов`язковою умовою проведення такої перевірки є наявність достатніх даних, що жодне з вказаних рішень щодо такої особи судом не приймалося.

Водночас, як зазначив заявник у своїй скарзі, ухвалою від 09.09.2017 слідчим суддею до ОСОБА_3 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.11.2017.

Таким чином, слідчим суддею з достатньою повнотою встановлено, що існують правові підстави для позбавлення свободи гр. ОСОБА_3 .

Зазначений висновок має наслідком відмову у відкритті провадження за скаргою захисника ОСОБА_2 .

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що у силу ч. 5 ст. 45 КПК захисником у кримінальному провадженні є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, повноваження якого підтверджені згідно ч. 1 ст. 50 КПК свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю, а також ордером, договором або дорученням органу, уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Таким чином, адвокат може виступати захисником у кримінальному провадженні за наявності перерахованих документів, що підтверджують його повноваження.

У той же час, адвокатом ОСОБА_2 вказані вимоги не дотримані, оскільки перераховані вище документи до скарги не долучені.

На підставі викладеного, керуючись ст. 206, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1