Справа № 640/5827/18
н/п 1-кс/640/3333/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

- ? частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1
- 2/3 частини квартири АДРЕСА_3 , яка належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_4 , будучи оперуповноваженим відділу протидії злочинам у бюджетній сфері управління захисту економіки в Харківській області, являючись службовою особою, діючи умисно, розуміючи протиправність своїх діянь направлених на власне незаконне збагачення, шляхом вимагання та отримання неправомірної вигоди у вигляді грошових коштів, 05.04.2018 приблизно о 10 год. 15 хв., перебуваючи у службовому кабінеті № 5-7а в.о. ректора ХНУРЕ, що за адресою: м. Харків, пр. Науки, 14, отримав від ОСОБА_6 неправомірну вигоду у виді грошових коштів у розмірі 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень України, які ОСОБА_7 вимагав від нього за невчинення дій, з використанням наданої йому влади та службового становища, - неподання до слідчих підрозділів правоохоронних органів відомостей про наявні в діях працівників та уповноважених службових осіб ХНУРЕ ознак кримінальних правопорушень, тобто за неініціювання внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за цим фактом, непритягнення їх до кримінальної відповідальності та, у зв`язку з цим, дискредитації іміджу навчального закладу.
Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_4 , на думку слідчого, вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений ч. 3 ст. 368 КК України одержання службовою особою для себе за невчинення такою службовою особою, в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої їй влади та службового становища, поєднаного з вимаганням.
Безпосередньо після вчинення вказаного злочину громадянина ОСОБА_4 було затримано співробітниками Управління СБ України в Харківській області.
06.04.2018 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Санкція ч. 3 ст. 368 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.
Згідно з інформацєю з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 119838565 від 05.04.2018 підозрюваному ОСОБА_4 на праві приватної власності належать наступні об`єкти нерухомого майна:
- ? частини житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ;
- квартира АДРЕСА_4 корпусі АДРЕСА_5 ;
- 2/3 частини квартири АДРЕСА_3 .
Слідчим зазначено що з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що передбачено санкцією статті за правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні рухоме майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 .
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд даного клопотання без його участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_4 , власник майна, у судове засідання не викликався, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, 06.04.2018 р. підозрюваному ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечення можливої конфіскації майна, що передбачає санкція даної частини статті 368 Кримінального кодексу України, вважає за доцільне накласти арешт на зазначене у клопотанні слідчого нерухоме майно, що належить підозрюваному ОСОБА_4 на праві приватної власності, шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт, шляхом заборони його відчуження у будь-який спосіб,на:
- на ? частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1
- на 2/3 частини квартири АДРЕСА_3 , яка належить на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1