Дата документу 13.04.2017 Справа № 554/7568/16-к
Провадження № 1-кс/554/2732/2017

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2017 року м. Полтава
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого посилається на наступне.
У ході розслідування встановлено, що ДТП мало місце на 187 км автошляху Київ Харків в с. Пишне Лубенського району Полтавської області біля кафе «Калина» за участю водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий керував автомобілем Isuzu д.н.з. НОМЕР_1 та водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який керував автомобілем Шевроле НОМЕР_2 по напрямку з м. Київ до м. Харків та допустив зіткнення з автомобілем Isuzu д.н.з. НОМЕР_1 , який рухався в попутному напрямку.
У результаті ДТП до Лубенської КЦМЛ були доставлені водії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ОСОБА_6 на час скоєння ДТП обіймав посаду старшого інспектора чергового відділення поліції в аеропорту Бориспіль Бориспільського відділу поліції ГУ НП в Київській області.
Відповідно до Наказу №659 о/с від 24.10.2016 ОСОБА_6 звільнений зі служби в поліції за п.п.2 п.1 ст.77 (через хворобу).
14.03.2017 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру за ч.1 ст.286 КК України.
Відповідно до інформації Регіонального сервісного центру в м.Києві від 27.03.2017, автомобіль «MITSUBISHI LANCER 2.0 I» 2008 року випуску, кузов НОМЕР_3 , номерні знаки НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_5 , перебуває на реєстраційному обліку у ВРЕР ДАІ №7 м.Києва, на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Підставами для арешту майна є забезпечення відшкодування шкоди завданої потерпілому, внаслідок кримінального правопорушення.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.
Прокурор в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання.
Зважаючи на положення ч.2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене, суд вважає за необхідне розглянути клопотання слідчого про арешт майна без повідомлення підозрюваного, захисника.
Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, вважаю клопотання слідчого таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Слідчий, посилаючись на необхідність накладення арешту на майно з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, не долучив до клопотання цивільний позов, в тому числі відсутнє посилання і в клопотанні про наявність заявленого у кримінальному провадженні цивільного позову, а відтак відсутні підстави для накладення арешту на майно з цією метою. Крім того, санкція статті, за якою висунуто обвинувачення, не передбачає ні додаткового покарання у виді конфіскації майна, ні конфіскацій майна або грошових коштів, одержаних злочинним шляхом (спеціальна конфіскація).
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, -
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області на протязі 5 днів з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1