Справа № 522/8690/15-к
Провадження № 1-кс/522/7086/17
УХВАЛА

27 квітня 2017 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участю адвоката ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Приморського районного суду м. Одеси заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 по обвинувальному акту відносно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 296 ч. 4, 27 ч. 4, 28 ч. 1, 345 ч. 2, 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 заявила відвід судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 по розгляду обвинувального акту відносно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 296 ч. 4, 27 ч. 4, 28 ч. 1, 345 ч. 2, 368 КК України, мотивуючи свої вимоги тим, що у провадженні Приморського районного суду м. Одеса з 10.02.2016 перебуває судова справа за обвинуваченням ОСОБА_6 за вчинення тяжкого злочину з застосування вогнепальної зброї. У розгляді даної справи в якості судді бере участь ОСОБА_5 .

Вважає, що ОСОБА_5 не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки він прямо зацікавлений у результаті справи, а також наявні обставини, що викликають сумнів у його неупередженості, а саме: очевидно виражена бездіяльність, зацікавленість у справі.

Відповідно до статті 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто заінтересований в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.

У рішенні ЄСПЛ від 10 грудня 2009 року у справі «Міроненко і Мартенко проти України» визнано принцип безсторонності суду.

Так, у п.п. 66, 69 і 70 цього рішення вказано, що згідно з встановленою практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто, чи вчиняв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь - яких сумнівів у його безсторонності.

У кожній конкретній справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім.

Застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення.

Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обгрунтованими.

У цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами «Має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється. Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість».

В термін з лютого 2016 року по теперішній час вказаним суддею призначено судові засідання у такі строки: 10.02, 16.02, 29.02.2016, 21.03. 08.04, 21.04, 19.07., 22.09., 20.10., 17.11.2016, 17.02.2017, 16.03.2017, 21.04.2017, тобто, раз у місяць.

Більшість із призначених засідань не відбулося у зв`язку з неявкою учасників, у тому числі не менш як чотири рази - не з`явилися ОСОБА_7 та його захисник. Проте жодного разу суддя не намагався та не вжив заходів відносно вказаних учасників процесу, у тому числі не змінив запобіжний захід, навпаки, послабив його до особистого зобов`язання.

З часу події - 23.03.2015 та 27.05.2015 спливає другий рік, проте винні у вчиненні злочину не покарані, більш того, як повідомляють джерела інформації, продовжують свою злочинну діяльність.

Статтею 28 КК України вказано, що проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.

Суддя ОСОБА_5 не виконує свої службові обов`язки і не забезпечує проведення судового провадження у розумні строки і не вживаю до порушників - Рєзвушкіна та його захисника передбачені законом заходи впливу, що свідчить про його особисту заінтересованість, а фактично, у доступі потерпілого ОСОБА_4 до правосуддя, що дає підстави для обґрунтованого висновку про наявність обставин, які викликають сумніви у неупередженості та зацікавленості судді.

У судовому засіданні заявник ат потерпілий просили заяву задовольнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Суд вважає, що у розгляді заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Статтею 81 КПК України встановлено порядок розгляду питання про відвід.

А саме, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів (ч. 3 ст. 81 КПК України).

Відповідно до ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Доводи, на які посилається ОСОБА_3 і ОСОБА_4 нічим не підтверджені і не передбачені КПК України.

Керуючись cт.cт. 75-81 КПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 по обвинувальному акту відносно ОСОБА_6 , за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 296 ч. 4, 27 ч. 4, 28 ч. 1, 345 ч. 2, 368 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

27.04.2017