Справа № 588/898/17
1-кс/588/274/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.08.2017 року м. Тростянець
Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора та слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
У С Т А Н О В И В :
ОСОБА_4 у липні 2017 року звернувся з указаною скаргою, яку мотивував тим, що 29.06.2017 він подав до прокурора Тростянецького району ОСОБА_5 повідомлення про злочин, 03.07.2017 року подав розрахунок, а 06.07.2017 подав це повідомлення до начальника Тростянецької поліції з розрахунками, з описом на 47 аркушах.
Посилаючись на те, що не проведено реєстрацію про злочин в єдиному державному реєстрі досудових розслідувань, не надана письмова відповідь на повідомлення про злочин, ОСОБА_4 просить суд: скасувати прийняті рішення; зобов`язати Тростянецьку поліцію внести відомості до ЄРДР, та видати йому копію номеру з ЄРДР.
У судовому засіданні особа, яка подала скаргу, ОСОБА_4 скаргу підтримав та просив задовольнити, наполягав на розгляді скарги незважаючи на неявку його представника адвоката ОСОБА_6 . У судовому засіданні пояснив, що вважає, що керівництвом та комітетом кредиторів ВАТ «Тростянецький машинобудівний завод» не виплачено належну йому заробітну плату за серпень-вересень 2005 року, у зв`язку з чим з урахуванням компенсації втрати грошових доходів та середнього заробітку за затримку виплати заробітної плати на цей час на думку ОСОБА_4 складає більше 1,5 млн. грн. Крім того, заявник скарги вважав, що суддею Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_7 , який розглядав у 2012 році його позов про стягнення з указаного заводу невиплачених коштів і відмовив у його задоволенні також на думку ОСОБА_4 ухвалено протиправне рішення суддею і таким чином на переконання останнього вчинено злочин винесення завідомо неправосудного рішення. ОСОБА_4 вказав, що ВАТ «Тростянецький машинобудівний завод» ліквідований ухвалою господарського суду Сумської області, яку останній оскаржував, але указана ухвала не скасована, скарги не задоволені.
Представник заявника скарги адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час і місце розгляду скарги.
Представники Тростянецького відділу Охтирської місцевої прокуратури та Тростянецького відділення поліції Головного управління НП в Сумській області в судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про час і місце розгляду скарги. Неявка слідчого чи прокурора відповідно до частини 3 статті 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги по суті.
Заслухавши особу, яка подала скаргу, дослідивши матеріали провадження, вважаю, що скарга не підлягає задоволенню, виходячи з таких мотивів.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 статті 303 КПК України. Зокрема, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
З матеріалів ЄО №1842 від 30.06.2017, наданих Тростянецьким відділенням поліції ГУНП в Сумській області для огляду в судовому засіданні, встановлено, що 29.06.2017 ОСОБА_4 звернувся до першого заступника керівника Охтирської місцевої прокуратури ОСОБА_5 із повідомленням про злочин, за змістом якого останній повідомив, що працював у серпні-вересні 2005 року тимчасово в.о. начальника ливарної дільниці відкритого акціонерного товариства «Тростянецький машинобудівний завод» за трудовим договором з 01.08.2005 по 05.09.2005 року. На думку ОСОБА_4 йому не виплатили по 31 травня 2017 року зарплати більше 532030 грн. На думку заявника керівництво підприємства, комітет кредиторів, ліквідатор нехтували законами України, не виконали рішення суду, що останній вважав злочином. Також ОСОБА_4 вказав, що подавав позов до Тростянецького районного суду про стягнення невиплаченої заробітної плати за серпень-вересень 2005 року та компенсації втрати грошових доходів, а суддею Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_7 у справі № 2/1818/160/2012 відмовлено у стягненні коштів, що на його думку є злочином - винесення завідомо неправосудного рішення.
Тростянецьким відділом Охтирської місцевої прокуратури указане повідомлення, було спрямоване за належністю для розгляду та вжиття заходів до Тростянецького відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУ НП в Сумській області, про що було повідомлено
ОСОБА_4 начальника слідчого відділення Тростянецького відділення поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_8 30.06.2017 матеріали за повідомленням ОСОБА_4 , які були зареєстровані в журналі єдиного обліку за №1842 у зв`язку з відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань направила для їх розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян» та «Положення про порядок роботи із зверненнями наказом МВС України за №1177 від 10.10.2014, порядку, визначеному Розділом ІУ Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Вказані матеріали були розглянуті, проведена перевірка, за наслідками якої начальником СРПП №3 Тростянецького ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_9 08.07.2017 винесено висновок про припинення розгляду матеріалів ЄО №1842 через відсутність даних, які б указували на наявність адміністративного чи кримінального правопорушення, про що листом від 08.07.2017 року № 9223 було повідомлено ОСОБА_4 .
За вимогами частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Відповідно до вимог частини 5 статті 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема: 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Системний аналіз положень статей 214, 303, 304 КПК України та вимог Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 69 від 17.08.2012 року свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні. При цьому, вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Відповідно до частини 1 статті 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Наведені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про вчинене кримінальне правопорушення.
Підставою для внесення відомостей до ЄРДР є обставини, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Ці обставини у першу чергу повинні підтверджувати наявність таких елементів складу кримінального правопорушення, як його об`єкта і об`єктивної сторони. Саме на підстав інформації про вказані обставини вносяться відомості до ЄРДР про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Якщо таких даних немає, то заява чи повідомлення не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Оцінюючи скаргу та її матеріали в межах доводів її заявника, пов`язаних з невиплатою посадовими особами ВАТ «Тростянецький машинобудівний завод» на думку ОСОБА_4 на його користь заробітної плати, компенсації втрати грошових доходів та середнього заробітку, вважаю, що викладені обставини свідчать про наявність спору цивільно-правового характеру, по суті якого судом у результаті розгляду справи у порядку цивільного судочинства за позовом ОСОБА_4 до ВАТ «Тростянецький машинобудівний завод» ухвалено рішення, яке набрало законної сили.
Оцінюючи доводи ОСОБА_4 в частині винесення на думку останнього суддею ОСОБА_7 завідомо неправосудного рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 14.05.2012 року, слід врахувати, що указане рішення було переглянуто в апеляційному порядку за апеляційною скаргою ОСОБА_4 та ухвалою Апеляційного суду Сумської області від 19.07.2012 року було залишено без змін. В подальшому ухвалою судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.08.2012 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на указані рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 14.05.2012 року та ухвалу Апеляційного суду Сумської області від 19.07.2012 року.
Крім того, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Однією із засад судочинства відповідно є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом, що є гарантією законності судового рішення і забезпечує усунення судами вищих інстанції порушень матеріального чи процесуального права, неповноти дослідження обставин справи, які допущені судами попередніх інстанцій.
Консультативна рада європейських суддів (далі - КРЄС) зазначає, що у країнах, у яких кримінальне розслідування або провадження можуть розпочинатися за заявою приватної особи, повинен існувати механізм для попередження або припинення такого розслідування чи провадження проти судді у зв`язку з виконанням ним своїх службових обов`язків, якщо відсутні підстави вважати, що суддю має бути притягнуто до кримінальної відповідальності. За загальним принципом, судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, які пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду, у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини (пункти 53- 55 Висновку № 3 (2002) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, пункт 57 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень).
Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суддів, вчинених при розгляді конкретної справи не може перевірятись за межами передбаченого законом процесуального порядку.
Доводи ОСОБА_4 по суті зводяться до незгоди з рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 14.05.2012 року, яке не скасовано судами апеляційної та касаційної інстанцій і набрало законної сили.
За таких обставин, ураховуючи, що повідомлення ОСОБА_4 про вчинені на його думку злочини були розглянуті, даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення встановлено не було, підстави для зобов`язання уповноважених осіб внести відомості за указаним повідомленням від 29.06.2017 року про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.
ОСОБА_4 у скарзі також просив скасувати прийняті рішення, проте не вказав, які рішення, суб`єкт та дату їх ухвалення, їх зміст, що позбавляє можливості взагалі надати оцінку обґрунтованості такої вимоги. Крім того, слід зазначити, що предметом оскарження до слідчого судді відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України є не рішення слідчого чи прокурора, а їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тобто у невчиненні відповідних процесуальних дій, що за умови підтвердження допущення бездіяльності може бути підставою не для скасування прийнятих рішень, які при бездіяльності і не могли прийматись, а до зобов`язання вчинити відповідні дії.
Таким чином, у задоволенні скарги ОСОБА_4 слід відмовити.
За таких обставин, керуючись положеннями статей 306, 307 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора та слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1