Справа № 761/6202/17
Провадження № 1-кс/761/3939/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва
в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління Головного управління поліції Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця с.Шарин Уманського району Черкаської області, офіційно непрацюючого, не одруженого, інваліда 2 групи з дитинства, з середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 лютого 2017 року за №0000100 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,
В С Т А Н О В И В :
22.02.2017р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління Головного управління поліції Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Повноваження слідчого, прокурора, захисника, які присутні при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею перевірені.

Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що 19.02.2017, близько 20.00 ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по вул. Хрещатик, 6, в м. Києві, де проходили масові заходи, присвячені третій річниці Революції гідності та вшануванню пам`яті загиблих Героїв Небесної сотні, маючи умисел на заподіяння працівникам правоохоронних органів тілесних ушкоджень, умисно, з метою реалізації злочинного умислу, наблизився до шеренги працівників поліції, що забезпечували громадський порядок у місці проведення масових заходів. Після чого, ОСОБА_5 , грубо порушуючи громадський порядок, умисно наніс сильний, цілеспрямований удар в обличчя поліцейському управління патрульної служби м. Одеса ОСОБА_7 , в результаті чого заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток носу, ЗЧМТ та струсу головного мозку. У подальшому ОСОБА_5 з місця злочину зник.
20.02.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду;перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином;вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий за погодженням з прокурором просили застосувати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, вказуючи на неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали і просили його задовольнити. Прокурор зазначив, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів вважає неможливим, оскільки вони не забезпечать його належну процесуальну поведінку. Наголошував на тому, що підозрюваний усвідомлюючи винність свого правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування, а також зважаючи а особу підозрюваного.
Захисник та підозрюваний просили відмовити в задоволенні клопотання, оскільки підозра відносно ОСОБА_5 не обгрунтована.

Вислухавши осіб, які з`явились до розгляду клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так слідчим суддею встановлено, що відділом розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, СУ ГУНП у місті Києві проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000100 від 20.02.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.
20 лютого 2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у умисному заподіянню працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто скоїв злочин, передбачений ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Разом з тим, згідно вимог п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, серед іншого, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

За результатами досліджених та оцінених документів, які долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, за наведених у клопотанні обставин, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: вилученими матеріалами відеозапису, на яких зафіксовано подію злочину та протиправні дії підозрюваного ОСОБА_5 , спрямовані на заподіяння тілесних ушкоджень; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, та його особистого обшуку, в якому зазначено про вилучення у ОСОБА_5 одягу, в який він був одягнений під час вчинення злочину; довідкою з медичного закладу про тілесні ушкодження, отримані ОСОБА_7 , а також іншими матеріалами провадження.

У судовому засіданні також встановлено, що на даний час наявні певні ризики, вказані у клопотанні слідчого, зокрема ризик того, що підозрюваний, розуміючи тяжкість вчиненого злочину та передбаченого законом покарання, може вживати заходів на уникнення від кримінальної відповідальності та явки до слідчого, прокурора, суду, оскільки після вчинення злочину ОСОБА_5 з місця скоєння кримінального правопорушення зник, чим перешкоджав кримінальному провадженню, підозрюваний ОСОБА_5 постійного проживання і роботи в м. Києві немає, крім того слідчим суддею встановлено, що 26.12.2016 року слідчим Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 повідомлено ОСОБА_5 про підозру по кримінальному провадженню №0001880 від 10.11.2016 за фактом відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого за ч. 2 ст. 186 КК України. Даних про наявність у нього тісних соціальних зв`язків на території м. Києва, які б могли гарантувати його належну процесуальну поведінку, підозрюваний не повідомив та судом не встановлено про відсутність ризиків чи можливість їх уникнення і гарантування належної процесуальної поведінки підозрюваного під час досудового розслідування, останній підозрюється у вчиненні правопорушення щодо представників влади із застосуванням зухвалого насильства в громадському місці, а тому суд вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі «Гарькавий проти України» зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У відповідності до ст. 5 п. «С» Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.
Практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, а відтак не приймає доводи захисника та обвинуваченого щодо зміни запобіжного заходу на більш м`який, не пов`язаний з тримання під вартою, оскільки як особа підозрюваного, так и вчинення ним злочину підтверджується поданими письмовими документами.
Відтак, вважаю необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Незважаючи на вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави, зважаючи на особу підозрюваного та обставини вчинення ним кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, за виключенням випадків, передбачених ч.4 цієї статті Кодексу. Підстав не визначати підозрюваному розмір застави слідчий суддя не вбачає.

За ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: - щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2017рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600,00грн.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_5 його вік, майновий стан (відсутність офіційної роботи), обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі вісімнадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, розмір застави становить 28 800,00 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182, 183 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи, слідчого управління Головного управління поліції Національної поліції в м.Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою визначити по 20 квітня 2017 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі вісімнадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 28 800 (двадцять вісім тисяч вісімсот) гривень 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва для внесення застави (, банк-одержувач УДКС України у Шевченківському районі м. Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м. Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик, а також покласти на нього наступні обов`язки:

не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

утриматися від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

докласти зусиль до пошуку роботи;

-здати паспорт для виїзду за кордон України слідчому.

Визначені обов`язки покладаються на ОСОБА_5 строком на два місяці, а у разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: