Провадження № 1-кс/201/9509/2016
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 грудня 2016 року Жовтневий районний суд
міста Дніпропетровська
у складі:
головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтневе житлово - експлуатаційне підприємство» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 жовтня 2016 року у кримінальному провадженні № 0000832, -

ВСТАНОВИВ
До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання директора ТОВ «ЖЖЕП» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20 жовтня 2016 року, у якому останній просив слідчого суддю скасувати арешт з рахунку ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» №3151, та інших рахунків, заборонивши проведення по вказаних рахунках будь-яких видаткових операцій, окрім сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та заробітної плати працівникам підприємства.
Заявник у судові засідання призначені на 14 листопада 2016 року, 17 листопада 2016 року, 30 листопада 2016 року, 19 грудня 2016 року не з`явився, причини неявки не повідомив, що з урахуванням ч. 6 ст. 9 КПК України, дозволяє суду застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі скаржника, з метою прийняття процесуального рішення у ній в розумні строки, оскільки відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Прокурор ОСОБА_4 до суду надав заяву, в якій просив клопотання залишити без задоволення.

Дослідивши матеріали клопотання, суд вважає, що у його задоволенні слід відмовити, при цьому виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зазначену ухвалу та необхідність вжиття таких заходів забезпечення кримінального провадження судом мотивовано тим, що у провадженні слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000832 від 22.09.2016 за фактом зловживання службовим становищем посадовими особами Дніпропетровської міської ради, які умисно, в інтересах третіх осіб, забезпечують функціонування злочинної схеми з розкрадання бюджетних коштів, що спричиняє тяжкі наслідки у вигляді ненадходження до бюджету грошових коштів.
Так, посадові особи Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району та Комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району, які у період 2016 року перерахували бюджетні грошові кошти у сумі 39 370 418,8 грн., отримані від Департаменту житлового господарства ДМР та населення м. Дніпропетровська, в якості сплати за комунальні послуги за виконання робіт по технічному огляду електромереж, силових установок, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепловодопостачання, водовідведення і зливної каналізації, несучих та захисних конструкцій, ліквідацію аварій у внутрішньоквартирних мережах, промивку систем опалення, проведення поточних та капітальних ремонтів житлових будинків, тощо на підприємства з ознаками «фіктивності»: ТОВ «Дніпрокомфортсервіс», ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» та ТОВ «Маркон Компані».
КВЖРЕП Індустріального району та КВЖРЕП Жовтневого району є підпорядкованими підприємствами Департаменту житлового господарства ДМР та отримують кошти з місцевого бюджету на проведення поточних та капітальних ремонтів житлових будинків.
З 19.12.2012 р. у відношенні КВЖРЕП Індустріального району господарським судом Дніпропетровської області порушено справу №29/5005/10280/2012 про банкрутство та до теперішнього часу триває процедура санації.
У ході досудового слідства встановлено, що ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство» відкрито банківський рахунок № НОМЕР_1 .
На підставі викладеного слідчий з метою встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також з метою відшкодування завданих збитків, просив суд накласти арешт на рахунок ТОВ «Жовтневе житлово-експлуатаційне підприємство», №3151.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді. Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості, або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі - отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації. Вищезазначені відомості щодо третьої особи повинні бути встановлені в судовому порядку на підставі достатності доказів.

Підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Частиною 7 цієї статті Кодексу унормовано, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у випадках, якщо існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, відчуження майна.

Відповідно до ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає зокрема про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Ураховуючи, що в ході розгляду клопотання не встановлено підстав того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або вжитий ухвалою захід забезпечення кримінального провадження застосовано необґрунтовано, досудове розслідування у кримінальному провадженні на цей час триває, підстав для задоволення клопотання і скасування арешту наразі не встановлено.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 173, 174, 376 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Жовтневе житлово - експлуатаційне підприємство» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 20 жовтня 2016 року у кримінальному провадженні № 0000832, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1