УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 712/5848/17
Провадження № 1кс/712/2661/17
м. Черкаси 13 травня 2017

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси, ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянув клопотання слідчого Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 відносно підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням слідчого Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, освіта повна середня, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючий, не одружений, дітей на утриманні не має, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, учасником бойових дій, інвалідом та депутатом не являється, раніше судимий: 01.02.2017 Придніпровським РС за ст. 289 ч. 2 та ст. 185 ч.1 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим стоком 2 роки,-
ВСТАНОВИВ:
13.05.2017 слідчий ЧВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено прокурором.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 03.03.2017 близько 12 години 00 хвилин, знаходячись біля пункту прийому металобрухту, що за адресою: АДРЕСА_2 спільно та за попередньою змовоюз ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виник умисел на заволодіння особистим майном ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В подальшому, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний намір та впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, під приводом клієнта зайшов до даного пункту та розпилив сльозоточивий газ в обличчя ОСОБА_7 і відразу наніс рукою ляпас останньому в область обличчя. Після чого до пункту прийому металобрухту забіг ОСОБА_4 , і відразу підбігши до ОСОБА_7 , почав наносити йому удари кулаками лівої та правої руки в область обличчя, тим самим збив його з ніг, після чого продовжив побиття лівою та правою ногами в область тулуба, верхніх та нижніх кінцівок, спричинивши ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді садна обох гомілок та садна третього пальця лівої кісті, що згідно висновку судово-медичної експертизи №02-01/635 від 14.04.2017 відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. Після чого, ОСОБА_4 підійшов до столу на якому помітив гаманець з грошовими кошти в сумі 1800 гривень та з метою особистого збагачення, обернення його на свою користь, повторно, умисно, відкрито заволодів ним, потім ОСОБА_4 в приказній формі сказав ОСОБА_7 віддати золоту каблучку на, що останній зняв з пальця золоту каблучку, чистою масою 2,43 грама, 585 проби, утилізаційна вартість, якої станом на 03.03.2017 за цінами Національного банку України на лом золота, згідно висновку експерта судово товарознавчої експертизи № 660 від 10.04.2017 становить 1488,22 гривень та передав ОСОБА_6 . Так, продовжуючи свій злочин ОСОБА_4 , підійшов до ОСОБА_7 і з правої кишені бушлату останнього вийняв мобільний телефон «Нокіа» вартістю 600 гривень. Після чого з місця вчинення злочину з викраденим зникли, спричинивши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду в сумі 3888.22гривень.

Враховуючи, що ОСОБА_4 , скоїв умисний тяжкий злочин, а тому останній в подальшому може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення притягнення до відповідальності, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити вказане кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

27.04.2017 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання повністю підтримали та просили суд його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти клопотання, просив обрати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження приходить до наступного.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 184 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор, слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В своєму клопотанні, тимчасово виконуючий обов`язки начальника слідчого відділення, посилається на те, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків, потерпілого, іншого підозрюваного, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Дослідженням клопотання та поясненням слідчого з прокурором у судовому засіданні вбачається, що органом досудового розслідування не доведено, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та уникати явки за викликами.

За таких обставини, суд вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 , не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту у період часу з 22.00 год. до 06.00 год.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 194, 195 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого слідчого Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 відмовити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період з «22» год. «00»хв. по «06» год. «00» хв. щоденно строком на 60 (шістдесят) діб.
Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали суду.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваному який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Ухвала мені оголошена, порядок та строк її оскарження роз`яснено.

«__» ___________ 2017 року __________________ ОСОБА_4