ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8321/16-к
провадження № 1-кп/753/507/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" жовтня 2016 р.

Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Києві кримінальне провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 187 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
У Дарницькому районному суді м. Києва на розгляді знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В судовому засіданні, керуючись ч. 3 ст. 331 КПК України, поставлено на обговорення питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Прокурор ОСОБА_4 просила продовжити ОСОБА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою вказаної статті, а саме переховуватись від суду, впливати на потерпілих і свідків, та продовжити злочинну діяльність.
Прокурор ОСОБА_5 підтримав позицію прокурора ОСОБА_4 .
Захисник ОСОБА_6 просив змінити запобіжний захід обвинуваченому на будь-який інший не пов`язаний з тримання під вартою, оскільки ризики наведені прокурором необґрунтовані, крім того у обвинуваченого погіршився стан здоров`я за час перебування під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_3 позицію захисника підтримав.

Суд, заслухавши учасників судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладеним на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілих, свідків, які ще не допитані; перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Ризиками, які свідчать про доцільність продовження терміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою та стверджують наявність конкретного суспільного інтересу ОСОБА_3 , на думку суду, є можливість впливу на потерпілих та свідків, переховуватись від суду та продовжувати злочинну діяльність.

Аналіз обставин, на які посилається захисник в частині погіршення стану здоров?я у обвинуваченого вказує на те, що в цій частині обґрунтування зміни запобіжного заходу тримання під вартою, полягає в площині надання відповідної медичної допомоги останньому в умовах Київського СІЗО. Згідно ст. 21 Закону України "Про попереднє ув`язнення", адміністрація місць попереднього ув`язнення зобов`язана, зокрема, забезпечити осіб, взятих під варту, медичним обслуговуванням. Таким чином, обов`язок по збереженню здоров`я особи, яка перебуває під вартою в умовах слідчого ізолятора покладається на керівника слідчого ізолятора.

Таким чином, обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід на даний час відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінують, позбавляють можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду.

Відтак клопотання захисту щодо зміни запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

З урахування того, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні злочинів вчинених із застосуванням насильства, суд, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розміру застави, вважаючи, що тільки запобіжний захід у виді тримання під вартою здатний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

На підставі викладеного, п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, Рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011, справа Харченко проти України,

керуючись ст.ст. 177-178 КПК України,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 відмовити.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 - залишити без змін у виді тримання під вартою, продовживши термін дії цього запобіжного заходу до 9 грудня 2016 року включно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: