(№760/3092/16-к)

09. 12. 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в м. Києві, клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Інтелектуальні комунікації» про скасування арешту майна,
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «Інтелектуальні комунікації» про скасування арешту майна.
Заявник в поданому клопотанні просив слідчого суддю: скасувати арешт грошових коштів, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 (валюта UAH, українська гривня) та № НОМЕР_2 (валюта UAH, українська гривня), які відкриті ТОВ «Інтелектуальні комунікації» в Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711), що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Предславинська, 19.
Подане клопотання обґрунтоване тим, що на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 23. 02. 2016 року та ухвали Апеляційного суду м. Києва від 13. 04. 2016 року, накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках № НОМЕР_1 (валюта UAH, українська гривня) та № НОМЕР_2 (валюта UAH, українська гривня), які відкриті ТОВ «Інтелектуальні комунікації» в Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711), що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Предславинська, 19.
Заявник в поданому клопотанні посилався на те, що арешт, який був накладений на грошові кошти підприємства, було накладено судом необґрунтовано, оскільки арештовані кошти на рахунках ТОВ «Інтелектуальні комунікації» не є майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Також заявник в поданому клопотанні посилався на те, що досудове слідство у даній справі триває досить тривалий час, однак жодній з посадових осіб ТОВ «Інтелектуальні комунікації» з того часу не було пред`явлено підозри у вчиненні кримінального правопорушення. В зв`язку із зазначеним заявник просив про задоволення клопотання.
Заявник адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні подане клопотання про скасування арешту майна підтримав з підстав зазначених у клопотанні та просив слідчого суддю про задоволення клопотання.
Прокурор в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, вивчивши та дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.
Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13.04.2016 року, ухвалу слідчого судді Солом`янського суду м. Києва від 23.02.2016 року скасовано та постановлено нову ухвалу, якою було накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на банківські рахунки № НОМЕР_1 (валюта UAH, українська гривня) та № НОМЕР_2 (валюта UAH, українська гривня), які відкриті ТОВ «Інтелектуальні комунікації» в Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711), що знаходиться за адресою: м.Київ, вул.Предславинська, 19.
Вбачається, що обґрунтовуючи дану перекваліфікацію слідчий у своїй постанові вказав, що в ході аналізу додатків №5 до декларації з ПДВ були встановлені можливі ризики формування незаконного податкового кредиту по господарських операціях ТОВ «Інтелектуальні комунікації» з наступними контрагентами: ТОВ «Некском», ідентифікаційний код: 32106597 - сутність господарської операції: Відновлення працездатності абонентської мережі, послуги з експлуатаційно-технічного обслуговування телекомунікаційного обладнання, обстеження майданчика для підключення абонентського обладнання, послуги з монтажу-демонтажу абонентського обладнання; ТОВ «Юатоп», ідентифікаційний код: 31171219 - сутність господарської операції: Надання каналу передачі даних, технічне обслуговування базових станцій, покупка обладнання базових станцій, доступ до мережі інтернет; ТОВ «Вітал-Енергорезерв», ідентифікаційний код: 35511848 - сутність господарської операції: Покупка дизель-генератора, додаткове обладнання, сервісне обслуговування; ТОВ «Веб Медіа Солюшнз», ідентифікаційний код: 34351095 - сутність господарської операції: Проведення банерної реклами в мережі Інтернет; ПрАТ «Пивзавод на Подолі», ідентифікаційний код: 382527 - сутність господарської операції: Оренда приміщення для розміщення базових станцій; Інститут Фізіології ім.. О.О. Богомольця НАН України, ідентифікаційний код: 5417093, - сутність господарської операції: Оренда приміщення для розміщення базових станцій; ПНВП «Пищеві технології», ідентифікаційний код: 31952097 - сутність господарської операції: Оренда приміщення для розміщення базових станцій; ПрАТ «Квіти Львова», ідентифікаційний код: 23967029 - сутність господарської операції: Оренда приміщення для розміщення базових станцій.
Також згідно зазначеної постанови вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що згідно довідки ДПІ у Солом`янському районі ГУ Міндоходів у м. Києві про результати документальної позапланової виїзної перевірки правомірності нарахування ТОВ «Інтелектуальні комунікації» бюджетного відшкодування ПДВ на рахунок платника податку за лютий 2015 р. встановлено, що перевіркою не було встановлено порушень при відображенні ТОВ «Інтелектуальні комунікації» у декларації за лютий 2015 року суми залишку від`ємного значення попередніх (звітних) періодів, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку у розмірі 14 700 000,00 грн.
Також, з вказаної постанови вбачається, що досудовим слідством встановлено, що підприємству у грудні 2015 року була відшкодована зазначена вище сума від`ємного значення з ПДВ у розмірі 14 700 000,00 грн.
Таким чином, зазначені вище обставини виключають можливість того, що арештовані кошти на рахунках ТОВ «Інтелектуальні комунікації» є майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Окрім того, з моменту винесення Постанови про перекваліфікацію від 03.03.2016 р. не була допитана жодна з посадових осіб ТОВ «Інтелектуальні комунікації».
Відповідно до Висновку експерта Київської незалежної судово-експертної установи №1834 від 09.08.2016, вбачається, що висновки викладені у довідці ДПІ у Солом`янському районі ГУ Міндоходів у м. Києві від 12.08.2015 р. № 363/26-58-28-18-30488720 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки правомірності нарахування ТОВ "Інтелектуальні комунікації" бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за лютий 2015 року, щодо підтвердження суми залишку від`ємного значення попередніх (звітних) періодів, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку у розмірі 14 700 000 гривень, за результатами дослідження, підтверджується.
Згідно Висновку Ради науково-правових експертиз при Інституті держави та права ім. В.М. Корецького НАН України №126/89-е від 11.08.2016 вбачається, що платник податку на додану вартість зобов`язаний подати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок у разі виявлення ним помилок, що стосуються у раніше поданій ним податковій декларації. Наведене правило стосується і є обов`язковим для будь-якої юридичної особи, у випадку якщо вона виявила помилки у Податковій декларації з оплати ПДВ за будь-який період 2015 року та на виправлення таких помилок подала до контролюючого органу Уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у липні 2015 року. Таким чином, ТОВ "Інтелектуальні комунікації" мало право скористатися положеннями законодавства та подати уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок від 16.07.2015р., в якому у радку 30 (Д2 Д4) вказана сума залишку від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 3 таблиці 2 Д2).
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що передбачено ч. 2 ст. 131 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом положень ст. 3 КПК України, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Зазначені положення Конституції України кореспондуються із ч. 1 ст. 9 КПК України, відповідно до якої, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Вищевказані положення кримінального процесуального Закону кореспондуються із ст. 41 Конституції України та ст.ст. 316, 317, 321 ЦК України, відповідно до яких ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Згідно ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Таким чином, діюче законодавство передбачає можливість арешту майна юридичної особи лише у випадку, якщо до такої юридичної особи може бути застосовані заходи кримінально-правового характеру, або арештоване майно має ознаки речового доказу.
Вбачається, що на даний час уповноваженим посадовим особам ТОВ «Інтелектуальні комунікації» підозра не оголошувалась.
Також вбачається, що внаслідок арешту коштів на рахунках ТОВ «Інтелектуальні комунікації» відкритих у Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» фактично зупинена правомірна підприємницька діяльність ТОВ «Інтелектуальні комунікації».
Встановлено, що ТОВ «Інтелектуальні комунікації» є компанією, що пропонує послуги доступу до Інтернет для приватних клієнтів та рішення будь-якої складності - для бізнес клієнтів, а внаслідок зупинення розрахункових операцій на рахунках компанії - зупинена правомірна підприємницька діяльність.
Так, зокрема, підприємство позбавлено можливості сплачувати рахунки за поставлену на базові станції електроенергію, що призведе до відключення базових станцій від електричної мережі та зупинення роботи компанії.
За таких обставин вбачається, що арешт коштів на рахунках ТОВ «Інтелектуальні комунікації» відкритих у Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» призвів до надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності ТОВ «Інтелектуальні комунікації».
З огляду на викладене вище, зважаючи на конкретні обставини справи вбачається, що на даний час відсутні підстави для арешту майна, а тому подане клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт грошових коштів, що знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 (валюта UAH, українська гривня) та № НОМЕР_2 (валюта UAH, українська гривня), які відкриті ТОВ «Інтелектуальні комунікації» в Печерській філії ПАТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711), що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Предславинська, 19, накладений ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 13.04.2016 р.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1