14.02.2017 Єдиний унікальний № 371/158/17
Провадження № 1-кс/371/75/17
У Х В А Л А
про поновлення процесуального строку та арешт майна

14 лютого 2017 року м. Миронівка
Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю:
слідчого ОСОБА_2 ,
з секретарем ОСОБА_3 ,
У С Т А Н О В И В :
Клопотання подано до суду 13 лютого 2017 року.
Слідчий суддя перевірив зміст клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання.
Клопотання обґрунтовано тими обставинами, що 02 лютого 2017 року з території домоволодіння по АДРЕСА_1 таємно викрадено належний ОСОБА_4 водяний насос з електрокабелем. При огляді місця події виявлено та вилучено предмет у виді металевого садового сікатора. Вилучений предмет ймовірно був використаний як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберіг на собі його сліди.
Огляд місця події, яким стала територія домоволодіння по АДРЕСА_2 , слідчим проведено 02 лютого 2017 року. У встановлений строк слідчий не звернувся з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у виді металевого садового сікатора.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, посилаючись на викладені в ньому доводи та долучені до матеріалів клопотання документи, виклав обставини кримінального правопорушення, зазначив причини пропуску звернення з клопотанням, вказав на майно, яке підлягає арешту.
Оцінка наданих матеріалів та доводи слідчого вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.
Вирішуючи питання про поновлення процесуального строку слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно положень ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим пропущено строк звернення з клопотанням про арешт майна.
У клопотанні та в судовому засіданні слідчий вказав причину пропуску вказаного строку. Такою причиною є факт його перебування у службовому відрядженні.
Вказані обставини підтверджені довідкою начальника Миронівського ВП ГУНП в Київській області № 901/109/1011/01-17 від 13 лютого 2017 року.
Встановлення в законі порядку обчислення, продовження і поновлення строків обумовлюється необхідністю досягнення завдань кримінального провадження та забезпечення законних інтересів і прав суб`єктів кримінального процесу.
Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин.
З огляду на викладене, враховуючи наявність поважних підстав для поновлення пропущеного строку, клопотання в частині поновлення пропущеного строку підлягає задоволенню.
Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 вказаної статті метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стала заява ОСОБА_4 про факт викрадення з території домоволодіння по АДРЕСА_1 водяного насоса.
В ході досудового розслідування встановлено, що водяним насосом заволодів ОСОБА_5 , який 02 лютого 2017 року перебував у будинку по АДРЕСА_1 , вживав спиртні напої з ОСОБА_4 , коли залишав будинок, то викрав водяний насос з електрокабелем, на місці злочину залишив знаряддя його вчинення у виді металевого садового сікатора. Вказаний предмет слідчим долучено до матеріалів кримінального провадження як речовий доказ.
Такі обставини підтверджені заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, протоколом огляду місця події від 02 лютого 2017 року, постановою про долучення предмету до матеріалів кримінального провадження від 03 лютого 2017 року.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Матеріальний об`єкт, який вилучено слідчим в ході огляду місця події та ним оглянуто і долучено до матеріалів кримінального провадження, має статус тимчасово вилученого майна, є такими, щодо якого існують достатні підстави вважати, що він є знаряддям вчинення злочину, може бути використаний як доказ у кримінальному провадженні.
Вказане майно ймовірно належить особі, що вчинила кримінальне правопорушення.
Завданням арешту майна у кримінальному провадженні є запобігання можливості його зникнення, приховування, пошкодження чи знищення.
Вказані з`ясовані обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 117, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на виявлений та вилучений в ході огляду місця події 02 лютого 2017 року матеріальний об`єкт, який перебував на земельній ділянці по АДРЕСА_1 : металевий садовий сікатор.
Згідно положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя підпис ОСОБА_1
Згідно з оригіналом

Слідчий суддя ОСОБА_1