Провадження №1-кс/389/162/17
УХВАЛА
31 травня 2017 року Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про надання дозволу на проведення виїзної перевірки дотримання вимог земельного законодавства,-
ВСТАНОВИВ:
У ході досудового слідства, зокрема з протоколу допиту головною лісничого ДП «Чорноліське лісове господарство» ОСОБА_4 , протоколу огляду місця події від 09.12.2016 року встановлено, що ОСОБА_3 самовільно, у порушення вимог земельного законодавства України, без дозволу та правовстановлюючих документів, самовільно огородив парканом земельну ділянку лісового фонду, площею приблизно 1,8 гектара та самовільно звів на ній господарські будівлі (споруди), чим унеможливив доступ па вказану земельну ділянку працівників ДП «Чорполіське лісове господарство».
Відповідно до ст.123 Земельною кодексу України надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Згідно інформації Знам`янської міської ради, Знам`янської районної державної адміністрації, Управління Держгеокадастру у Знам`япському районі Кіровоградської області, договори оренди земель лісового фонду з ОСОБА_3 не укладалися, проекти землеустрою щодо відведення йому відповідних земельних ділянок не погоджувались.
Більш того, за інформацією Управління державної архітектурно-будівельної інспекції Кіровоградській області в Управлінні не обліковуються документи реєстраційно-декларативного характеру щодо будівництва чи введення в експлуатацію об`єктів, розташованих на території м.Знам`янка та Знам`янського району, замовником будівництва яких виступає ОСОБА_3 , що свідчить про незаконність зведення ним будівель (споруд) на самовільно захопленій ділянці лісу.
Відповідно до ст.21 1 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи несуть кримінальну відповідальність за самовільне зайняття земельних ділянок.
Відповідно до ч.1 ст.91 KПK України, доказуванню у кримінальному провадженні підлягає подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Згідно з ч.2 ст.93 KПK України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів, у тому числі, шляхом отримання висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок.
Центральним органом виконавчої влади у сфері земельних відносин згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України №910-р від 30.11.2016 року являється Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр), на яку покладено повноваження з організації та здійснення державного нагляду (контролю) за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності па території України.
З урахуванням викладеного, 24.01.2017 року процесуальним прокуром у даному кримінальному проваджені, за підписом керівника Знам`янської місцевої прокуратури направлено лист до ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області з проханням провести перевірку дотримання вимог земельного законодавства (обстеження земельної ділянки лісового фонду, самовільно зайнятої ОСОБА_3 ).
Разом з тим, з листа, що надійшов від ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області від 08.02.2017 року вбачається, що відповідно до Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 03.11.2016 року встановлено до 31 грудня 2017 року мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
До 31 грудня 2017 року позапланові заходи з державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (коптролю) лише за наявності таких підстав: 1) за письмовою заявою суб`єкта господарювання до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням: 2) за рішенням суду; 3) у разі настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з діяльністю суб`єкта господарювання.
Тож, здійснити державний контроль за дотриманням земельного законодавства, згідно листа прокурора ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області не вбачає за можливе. З урахуванням викладеного, виникла необхідність у зверненні до суду з даним клопотанням.
Дослідивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади зобов 'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 5 частини 2 статті 40 КПК України визначено, що слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.
Проте проведення перевірки не відноситься ані до заходів забезпечення кримінального провадження, ані до слідчих лій, ані до негласних слідчих дій.
Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є:
- виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід;
- накладення грошового стягнення;
- тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом;
- відсторонення від посади;
- тимчасовий доступ до речей і документів;
- тимчасове вилучення майна;
- затримання особи;
- запобіжні заходи.
Наведений перелік є вичерпним. Призначення перевірки серед такого вичерпного переліку заходів забезпечення кримінального провадження - відсутнє.
Що ж стосується слідчих (розшукових) дій, то, відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України, це дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Вичерпний перелік слідчих дій із визначенням підстав та порядку їх проведення міститься у Главі 20 КПК України і включає: допит; пред`явлення для впізнання; обшук; огляд; слідчий експеримент; освідування особи; експертизу.
Тобто призначення перевірки не відноситься і до слідчих (розшукових) дій, визначених у КПК України.
Тим більше не відноситься призначення перевірок і до негласних слідчих (розшукових) дій, вичерпний перелік яких міститься у Главі 21 КПК України, тим паче, що жодна перевірка не може бути проведена «негласно», тобто без відома особи, яка перевіряється.
Таким чином, призначення перевірок не відноситься ані до слідчих дій/негласних слідчих дій, ані до заходів забезпечення кримінального провадження, отже, КПК України не передбачає право слідчого на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення виїзної перевірки дотримання вимог земельного законодавства.
Слід відзначити, що в КПК України відсутня і процедура розгляду такого роду клопотань.
Разом з тим, кожна людина має право розраховувати, що до неї буде застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Одним з елементів цього засадничого принципу є доступ до правосуддя, забезпечений незалежними та неупередженими судами.
Також, відповідно до вимог ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
В свою чергу відповідно до вимог п.18 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Тобто, за змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування. Наступне, відповідно до вимог ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України). Тобто, враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.
Відповідно до ч.1 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Частина 2 даної статті вказує, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом (КПК України).
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на положення Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 03.11.2016 року, яким встановлено, що до 31 грудня 2017 року позапланові заходи з державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (коптролю) лише за наявності, зокрема, рішення суду. Процесуальний же порядок отримання такого рішення визначений саме КПК України. Проте, вирішення слідчим суддею вказаних клопотань не охоплюється його повноваженнями, які мають реалізовуватися в спосіб, передбачений процесуальним законом, адже не відносяться ані до заходів забезпечення кримінального провадження, ані до слідчих дій, ані до негласних слідчих дій.
Отже, КПК України не передбачає права слідчого, прокурора на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення (проведення) перевірки, більше того, в КПК відсутня процесуальна процедура розгляду такого виду клопотань.
В той же час, відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.
Ті ж самі обґрунтування стосуються і посилань слідчого на положення ч. 2 ст. 93 КПК України, адже дана норма передбачає, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розщукових) дій, та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК і не містить окремого права прокурора, слідчого звертатися до слідчого судді з даним клопотанням.
Виходячи із вищевикладеного, вирішення питання щодо призначення перевірки дотримання вимог земельного законодавства не відноситься до компетенції слідчого судді, у КПК відсутня процедура розгляду такого клопотання, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.93 КПК України, слідчий суддя,-
Відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_2 про надання дозволу на проведення виїзної перевірки дотримання вимог земельного законодавства.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1