У Х В А Л А
05 травня 2017 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0006050, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.12.2016 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.187, ч.3 ст.289 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В:
05.05.2017 р. до Білоцерківського міськрайонного суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні за №0006050, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.12.2016 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.187, ч.3 ст.289 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, мотивоване наступним.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_5 та невстановленою слідством особою, з корисливою метою проникли до кв. АДРЕСА_1 , де здійснили розбійний напад на потерпілого ОСОБА_6 , застосувавши при цьому до останнього насильство, що є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, яке виразилось в спричиненні ушкоджень: синців, крововиливу з садном на фоні його, рану на голові, синців на тулубі, ділянок покритих кірками з почервонінням шкіри навколо них на грудях, саден на лівій руці та правій нозі, які згідно висновку експерта №6 від 18.01.2016 р. відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень, заволодівши при цьому золотим ланцюгом вагою 25 грам, вартістю 27500 грн., грошовими коштами в сумі 5000 грн., які знаходились в шкіряній барсетці вартістю 2000 грн., грошовими коштами в сумі 400 доларів США, банківськими картками, документами виданих на ім`я потерпілого ОСОБА_6 : паспортом громадянина України, ідентифікаційним номером, посвідченням на право керування транспортними засобами, свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу марки «Рено-Лагуна» та дозволом на носіння зброї, які для потерпілого матеріальної цінності не представляють.

Після цього, продовжуючи свій злочинний намір на заволодіння майном потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_4 та невстановленою особою, зайшли до гаражного приміщення, яке знаходиться біля квартири потерпілого, звідки незаконно заволоділи транспортним засобом марки «Renault Laguna» н.з. НОМЕР_1 вартістю 7500 доларів США, з місця вчинення злочину втекли, а викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

04.05.2017 р. відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду від 28.04.2017 р. було проведено тимчасовий доступ до камери схову Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області та вилучено відрізок №6 з найбільшими розмірами сторін 38х108 мм, на якому міститься слід папілярного узору забарвлений барвником темно-сірого кольору з розмірами по осях 12х18 мм, що знаходиться на аркуші паперу формату А4 (упакований в паперовий конверт), який вилучений під час огляду місця події 10.01.2016 р. за адресою АДРЕСА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.01.2016 р. за № 0000092.

Слідчий просив накласти арешт на майно, вилучене під час тимчасового доступу.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши доводи слідчого, який просив задовольнити клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187, ч.3 ст.289 КК України, за вказаних у клопотання обставин.

04.05.2017 р. відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду від 28.04.2017 р. було проведено тимчасовий доступ до камери схову Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області та вилучено відрізок №6 з найбільшими розмірами сторін 38х108 мм, на якому міститься слід папілярного узору забарвлений барвником темно-сірого кольору з розмірами по осях 12х18 мм, що знаходиться на аркуші паперу формату А4 (упакований в паперовий конверт), який вилучений під час огляду місця події 10.01.2016 р. за адресою АДРЕСА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.01.2016 р. за № 0000092.

Метою арешту вище описаних речей є визнання його речовим доказом та проведення відповідних судових експертиз.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.

Згідно ст.167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п.4 ч.2 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту вище описаного майна є визнання його речовими доказами та проведення судових експертиз.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення може здійснюватися також під час обшуку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Отже, суд приходить до висновку, що слідчий надав суду достатньо доказів того, що незастосування арешту до майна може призвести до його зникнення та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167-168, 170-173 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час тимчасового доступу, а саме відрізок № 6 з найбільшими розмірами сторін 38х108 мм, на якому міститься слід папілярного узору забарвлений барвником темно-сірого кольору з розмірами по осях 12х18 мм, що знаходився на аркуші паперу формату А4 (упакований в паперовий конверт), який вилучений під час огляду місця події 10.01.2016 за адресою АДРЕСА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.01.2016 р. за № 0000092 з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арештом визначити заборону зберігання, користування, розпорядження зазначеним майном їх власника та інших осіб.

Уповноваженим службовим особам, для досягнення цілей кримінального провадження дозволити зберігання та розпорядження зазначеним майном.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1