Справа № 696/1460/16-к
Провадження № 1-кс/696/78/16
УХВАЛА
19 грудня 2016 року м. Кам`янка
Слідчий суддя Кам`янського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
слідчого ОСОБА_6 ,
розглянувши погоджене з прокурором Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_7 клопотання старшого слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя м. Сміла Черкаської області, проживаючого за адресою по АДРЕСА_1 , неодруженого, має вищу освіту, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий Смілянського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_7 , в рамках досудового розслідування кримінального провадження за № 0003121 від 17.12.2016 року звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В клопотанні посилався на те, що останній підозрюється у тому, що він 16.12.2016, близько 23 години, біля магазину « Люкс », що розташований на привокзальній площі м. Сміли, на ґрунті помсти за нібито вчинену ОСОБА_8 крадіжку майна у його брата, ОСОБА_9 , з метою заподіяння тілесних ушкоджень, умисно кілька раз вдарив рукою по голові і тулубу ОСОБА_8 , повалив його з ніг та продовжив наносити удари руками по голові і тулубу останнього, після чого, утримуючи ОСОБА_8 рукою за шию, примусив останнього прийти до місця свого проживання в АДРЕСА_2 , де ОСОБА_5 наніс йому кілька ударів по голові і тулубу, а потім на автомобілі таксі привіз на вул. І. Багряного ( Кірова ) м. Сміли, де наніс кілька аналогічних ударів, заподіявши ОСОБА_8 тяжкі тілесні ушкодження, внаслідок яких останній помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відомості про вказаний злочин внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань 17.12.2016 року за номером 0003121.
19.12.2016 року ОСОБА_5 оголошено підозру у вчинені вказаного злочину, за ознаками ч.2 ст. 121 КК України.
Згідно постанови першого заступника прокурора Черкаської області від 19.12.2016 року змінено територіальну підслідність вказаного провадження та доручено проведення досудового розслідування СВ Кам`янського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області.
У судовому засіданні прокурор та слідчий вказували, що існують підстави для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилались на наявність ризиків того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність та вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Захисник та підозрюваний просили відмовити у задоволенні клопотання, при цьому підозрюваний зазначив, що не оспорює факту нанесення певних тілесних ушкоджень померлому, проте він не мав за мету настання смерті останнього.
Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали провадження, приходжу до наступного висновку.
Згідно п.п. 3, 4 Конвенції про захист прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законами випадках і за встановленою процедурою.
У відповідності до ч.3, 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором.

Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

При цьому слідчим суддям та суду слід враховувати, що обов`язок доведення існування зазначених обставин КПК покладає на слідчого, прокурора, який звертається із відповідним клопотанням.
З огляду на те, що поняття "обґрунтована підозра" не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", слідчим суддям слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175рішення від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої "термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A). Однак вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі "Чеботарі проти Молдови", № 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)".
Зі змісту клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 підозрюються у вчиненні тяжких тілесних ушкоджень, що потягли за собою смерть потерпілого.
З протоколу допиту експерта від 19.12.2016 року вбачається, що на трупі виявлені тілесні ушкодження у вигляді численних синців та саден обличчя, рани верхнього повіка лівого ока та лобу зліва, синця верхньої губи із розчавленням її слизової оболонки, синців та саден обох кистей рук, рани передньої поверхні правого ліктьового суглобу, поодиноких синців тулуба та кінцівок, крововиливів на внутрішній поверхні м`яких тканин лобу зліва, крововиливів у товщі м`яких тканин нижньої і середньої третини грудної клітки з обох сторін, переломи 3,4,5,6 ребер справа та переломи 6,7,8 ребер зліва, перелому груднини по другому міжреберному проміжку без розриву плеври.

При цьому, експертом зазначено, що переломи ребер мають явні ознаки тілесного ушкодження середньої тяжкості, тоді як по іншим тілесним ушкодженням проводиться експертиза.

На час розгляду клопотання у слідчого судді, експертизи не були завершені, однак згідно п.2.1.2 наказу Міністерства охорони здоровя України №6 від 17 січня 1995 року до тяжкого тілесного ушкодження за ознакою небезпечного для життя, належить :
- ізольовані внутрішньочерепні крововиливи за наявності
загрозливих для життя явищ;
- поранення грудної клітки, котрі проникли в плевральну
порожнину, порожнину перикарду чи клітковину середостіння, у тому
числі і без ушкодження внутрішніх органів;
- ушкодження живота, котрі проникли в черевну порожнину, у
тому числі і без ушкодження внутрішніх органів;
- закриті ушкодження органів грудної, черевної порожнини,
органів заочеревного простору.
З огляду на вказані положення нормативно правового акту та виявлені тілесні ушкодження на трупі померлого, а також з урахуванням того, що експертиза щодо крововиливів на нижній та середній третині грудної клітки та їх впливу на процеси життєдіяльності в тілі померлого не завершена, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри про вчинення ним злочину за ч.2 ст. 121 КК України. При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що згідно лікарського свідоцтва про смерть № 351 від 19.12.2016 року висновки експерта про причину смерті ОСОБА_8 викладені щодо неуточненої причини смерті (п.9 свідоцтва), а тому причина смерті останнього від отруєння з урахуванням протоколу допиту експерта є сумнівною допоки не буде отримано відповідного висновку судово-медичної експертизи.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що сторона обвинувачення практично обґрунтовує своє клопотання виключно тяжкістю покарання, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення.
Одним з ризиків майбутньої поведінки ОСОБА_5 сторона обвинувачення вказує як можливість його переховування від слідства та суду, тоді як наявність такого ризику жодними доданими до клопотання доказами не підтверджується. Так при матеріалах справи наявні клопотання, що той навпаки бажає надавати покази, просить проведення цих слідчий дій перенести на іншу дату у зв`язку зі станом здоров`я, також, він не чинив перешкод слідству при відібранні від нього зразків піднігтьових вмістів та зрізів нігтів. Вказана процесуальна поведінка підозрюваного вказує, що з часу початку слідства підозрюваний не ухилявся від явок до слідчого, а навпаки приймав участь у слідчих діях, ініціював проведення деяких процесуальних дій, а тому ризик щодо імовірного ухилення підозрюваного від слідства та суду є надуманим.
Надуманим є ризик того, що ОСОБА_5 може ще вчиняти кримінальні правопорушення у разі не обрання відносно нього запобіжного заходу, так як останній до кримінальної відповідальності раніше не притягувався, а тому є сумнівнім твердження сторони обвинувачення щодо наявності у нього якихось бажань чи можливостей вчиняти новий злочин.
Водночас, слідчий суддя приймає до уваги покази ОСОБА_5 та свідків по справі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_9 з яких вбачається, що у підозрюваного ОСОБА_5 та свідка ОСОБА_9 могли скластись неприязні відносини зі свідком ОСОБА_10 , так як під час встановлення обставин крадіжки майна у ОСОБА_9 той навіть заламував руку, але свідок ОСОБА_10 зміг втекти з місця побиття ОСОБА_8 . Таким чином, в матеріалах наявні відомості про те, що підозрюваний зі своїм братом могли вчиняти незаконні дії щодо свідка по справі, в тому числі з імовірністю спонукання отримання визнавальних показів у вчиненні крадіжки у брата підозрюваного.
У зв`язку з вказаним, з урахуванням того, що смерть особи настала як наслідок несанкціонованих державою чергово-послідовних дій зі сторони підозрюваного щодо впливу на ОСОБА_8 та ОСОБА_10 з метою спонукання дачі визнавальних показів про крадіжку у члена сім`ї підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що існують ризики того, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Між тим, згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої статті 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя враховує, що стороною обвинувачення не надано доказів того, що підозрюваний буде ухилятись від слідства та суду, вчиняти інші злочини, проте, з протоколів допитів свідків вбачаються наявність ризиків можливості впливу підозрюваного на свідка по справі. Підозрюваний не має судимостей, надані характеристики носять суто суб`єктивний характер його якостей, проте він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає можливим застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як прокурором була доведена необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу взагалі, однак не була доведена необхідність застосування виключного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Виходячи з викладеного, на підставі ст.ст. 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись ст.ст. 131, 132, 176 179, 193 194, 196 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Погоджене з прокурором Смілянської місцевої прокуратури ОСОБА_7 клопотання старшого слідчого Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України задовольнити частково.
Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя м. Сміла Черкаської області, проживаючого за адресою по АДРЕСА_1 , неодруженого, має вищу освіту, не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України
запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці з дня винесення даної ухвали з покладенням на нього наступних обов`язків :
1)прибувати за кожного вимогою до слідчого, прокурора або суду,
2)не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає ( АДРЕСА_1 ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
4)заборонити залишати житло за місцем свого постійного проживання ( АДРЕСА_1 )у період часу із 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.,

5)утримуватися від спілкування у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) зі свідками в кримінальному провадженні, а також іншими особами, яких визначить слідчий;

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід (тримання під вартою).
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному ОСОБА_5 під розпис копію ухвали.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її оголошення через Кам`янський районний суд Черкаської області може бути подано апеляцію до Апеляційного суду Черкаської області.

Слідчий суддя :