Справа № 152/898/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2017 року м. Шаргород
Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шаргородського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
16 серпня 2017 року слідчий СВ Шаргородського відділення поліції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .
У клопотанні слідчий, посилаючись на те, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення злочину, ухиляється від органів досудового розслідування, просить надати дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_5 .
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на обставини, зазначені у ньому.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали, додані до клопотання, установив наступне.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Це клопотання може бути подане: 1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою; 2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику; 3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю.
Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини (ч. 3 ст. 188 КПК України).
Якщо слідчий, прокурор подав разом із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, слідчий суддя, суд приймає рішення згідно зі статтею 189 цього Кодексу (ч. 2 ст. 187 КПК України).
Слідчий суддя, суд не має права відмовити в розгляді клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного, обвинуваченого, навіть якщо існують підстави для затримання без ухвали суду про затримання з метою приводу. Клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою приводу розглядається слідчим суддею, судом негайно після одержання цього клопотання. Розгляд клопотання здійснюється в закритому судовому засіданні за участю прокурора (частини 1-3 ст. 189 КПК України).
Відповідно до ч. 4 ст. 189 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: 1) підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; 2) одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого королівства»). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства»). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватися на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови»).
07 вересня 2016 року до ЄРДР внесено відомості за заявою ОСОБА_6 про те, що невідома особа в період з 20 по 30 травня 2016 року з сараю, розташованого за адресою АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу скоїно крадіжку кабелю.
06 вересня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, а 10 жовтня 2016 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.
Допит підозрюваного ОСОБА_5 не проводився в зв`язку з неявкою останнього до слідчого на виклик, за місцем проживання в с. Михайлівці Шаргородського району ОСОБА_5 відсутній.
Крім цього, судом в ході розгляду клопотання встановлено відсутність доказів повідомлення про підозру ОСОБА_5 , одночасно в матеріалах клопотання відсутні відомості про відновлення досудового розслідування у кримінальному провадженні, яке зупинено 13 жовтня 2016 року згідно постанови про зупинення досудового розслідування і виключає можливість звернення слідчого до суду з даним клопотанням.
В судовому засіданні прокурором не доведено обставин, які вказують на наявність підстав для тримання під вартою ОСОБА_5 , які передбачені ст. 177 КПК України.
Отже, правові підстави для задоволення клопотання та надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відсутні.
Керуючись статтями 187-190, 309, 395 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
В задоволенні клопотання відмовити.
Згідно зі статтями 309, 392, 395 КПК України на ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Вінницької області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1