Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5206/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2016 року тслідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

адвоката - ОСОБА_3

розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :
19.04.2016 року ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна мотивуючи свої вимоги тим, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 10.04.2015 року було частково задоволене клопотання начальника другого відділу кримінальних розслідувань СУ ФР ДПІ у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 про накладення арешту на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення обшуку за місцем її реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що обшук у вказаному приміщенні проводився на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2015 року по кримінальному провадженню № 0000093 від 20.11.2014 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 3 ст. 212 КК України за фактом ухилення від сплати податків службовими особами ТОВ «Капітал-Тех-Сервіс» та ТОВ «Лібеті Стайл». Під час якого було вилучено, зокрема, ноутбук сіро-чорного кольору «Fujitsu Siemens» серійний № YSLS037632 із зарядним пристроєм, з клопотанням про арешт яких і звернувся слідчий за погодженням прокурора.

Посилається на те, що на даний час з моменту вилучення вищевказаного майна минув цілий рік, що дозволяло провести необхідні комп`ютерно-технічні експертизи (враховуючи максимальний час для їх проведення, передбачений законодавством - 9 місяців) та нарешті визначитись, чи є вилучений ноутбук речовим доказом. А тому дані обставини дають підстави вважати, що в подальшому застосуванні арешту та утриманні ноутбука із зарядним пристроєм відпала потреба.

На підставі вищевикладеного, а також керуючись ст. 174 КПК України звертається з даним клопотанням до слідчого судді та просить скасувати арешт на ноутбук сіро-чорного кольору «Fujitsu Siemens» серійний № YSLS037632 із зарядним пристроєм.

Представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримує клопотання з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями просить слідчого суддю його задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином, причини неявки слідчому судді не відомі.

Слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання за відсутності слідчого.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до висновку, що воно (клопотання) не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так слідчим суддею встановлено, що 10.04.2015 року ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва дійсно було частково задоволено клопотання начальника другого відділу кримінальних розслідувань СУ ФР ДПІ у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_6 про накладення арешту та накладено арешт на ноутбук сіро-чорного кольору «Fujitsu Siemens» серійний № YSLS037632.

Частина друга статті 131 КПК України визначає, що заходами забезпечення кримінального провадження є: 1) виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3) тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади; 5) тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7) арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

Згідно статті 170 КК України, в редакції чинній на день виникнення правовідносин, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку….. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Зі змісту ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 10.04.2015 року якою накладено арешт на спірне майно вбачається, що при її постановленні слідчий суддя дійшов до висновку про те, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Стаття 174 КПК України визначає, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту вказаної норми КПК України вбачається, що законодавцем дійсно надано право підозрюваному, обвинуваченому, їх захиснику, законному представнику, іншому власнику або володільцю майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна подати клопотання про скасування арешту. Єдиними ж підставами для скасування арешту є доведеність вказаними особами того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Особа, яка звертається із клопотанням про скасування арешту з майна в порядку визначеному ст. 174 КПК України повинна достовірно довести наявність в неї суб`єктивного права вимоги на пред`явлення вказаного клопотання, а також те, що відпала потреба в подальшому його застосуванні або те, що арешт накладено необґрунтовано, надавши в підтвердження зазначених обставин належні та допустимі докази. І лише за наявності в сукупності вказаних обставин, слідчий суддя може скасувати арешт із майна.

Слідчим же суддею встановлено, що в порушення приписів вищезазначеної норми кримінального-процесуального закону заявницею не доведено наявності в неї суб`єктивного права на звернення із клопотанням про скасування арешту із ноутбука сіро-чорного кольору «Fujitsu Siemens» серійний № YSLS037632, в порядку визначеному ст. 174 КПК України, оскільки не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував її статус в кримінальному провадженні № 0000093 від 20.11.2014 року так само як не надано доказів того, що вона є іншим законним власником або володільцем спірного майна.

Крім того, заявницею не доведено того, що на даний час дійсно відпала потреба в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження № 0000093 від 20.11.2014 року, як арешт майна, зокрема не доведено, що спірне майно не визнано речовим доказом і що орган досудового розслідування втратив в ньому необхідність (досягнуто мету застосування арешту).

Зі змісту статей 26, 94 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Враховуючи вищевикладене, а також встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя оцінивши надані сторонами докази з точки зору належності, допустимості та достовірності, а також оцінивши сукупність зібраних доказів з точки зору їх достатності та взаємозв`язку між собою приходить до висновку, що клопотання заявниці не знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 23, 26, 84, 93, 94, 131, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1