Справа № 464/7001/16-к
пр.№ 1-кс/464/1700/16
У Х В А Л А
20.09.2016 року
Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,за участю особи, яка подала скаргу - адвоката ОСОБА_2 , слідчого Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області - ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого,

В С Т А Н О В И В :

13.09.2016 года адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду зі скаргою в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , в якій просить визнати протиправною бездіяльність слідчого Сихівського ВП ГУНП у Львівській області щодо неповідомлення стороні захисту про результати розгляду її клопотання від 29.08.2016 року про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи. В скарзі адвокат також просить залучити до кримінального провадження експертів психіатра та психолога шляхом призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

Особа, яка подала скаргу адвокат ОСОБА_2 під час розгляду скарги підтримав її та просив задовольнити.

Слідчий СВ Сихівського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 заперечував проти задоволення скарги, посилаючись на те, що клопотання від 29.08.2016 року було розглянуто, психіатрична експертиза по справі призначена, про що було надано відповідь стороні захисту.

Заслухавши особу, що подала скаргу, слідчого, встановлено наступне.

04.08.2016 року в ЄРДР внесено кримінальне провадження № 0002512 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Підозрюваним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є ОСОБА_5

29.08.2016 року стороною захисту подано клопотання слідчому про проведення слідчої дії: проведення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи.

Зі скарги та з пояснень адвоката вбачається, що про результати розгляду клопотання сторона захисту не ознайомлена.

Адвокат вважає таку бездіяльність слідчого неправомірною та звернувся до суду зі скаргою.

При вирішенні скарги, враховано наступне.

Згідно з вимогами ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального судочинства є забезпечення повного та неупередженого розслідування з метою, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.
При цьому, повнота розслідування означає, що встановлені всі обставини, які відповідно до ст. 91 КПК підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.
Статтею 91 КПК України укримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Згідно ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим у порядку, передбаченому цим Кодексом. Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом. Сторона захисту, потерпілий здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу.

За правилами ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, постановою слідчого від 18.08.2016 року по справі було призначено психіатричну експертизу, а клопотання про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи надійшло 29.08.2016 року, тобто вже після призначення психіатричної експертизи. В матеріалах справи міститься лист від 31.08.2016 року на ім`я захисника, із зазначенням про повне задоволення його клопотання від 29.08.2016 року.

Посилаючись на це, слідчий зазначає, що належним чином розглянув клопотання сторони захисту та надав відповідь.

З таким посиланням погодитись не можна.

Так, призначення у кримінальному провадженні 18.08.2016 року психіатричної експертизи мало місце до надходження клопотання захисника від 29.08.2016 року. Отже, наявність в матеріалах справи постанови від 18.08.2016 року не можна вважати результатом розгляду цього клопотання.

Крім того, сторона захисту в клопотанні ставила питання про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи. Така експертиза слідчим призначена не була. При цьому постанови, про відмову в задоволенні цього клопотання або про часткове задоволення клопотання слідчим винесено також не було. Замість цього, в листі від 31.08.2016 року зазначено про задоволення клопотання в повному обсязі.

Тобто, слідчим було порушено передбачений процесуальним законом порядок розгляду клопотань.

З положень ст. 223 КПК України виходить, що метою слідчих дій є отримання (збирання) доказів або перевірка вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ст. 84 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Захисник підозрюваного має право на отримання доказів, які він вважає необхідними для здійснення захисту ОСОБА_5 . Іншим чином, як проведення відповідної слідчої дії, вказані докази отримати захисник не має можливості.

Крім того, за вимогами п. 3 ч. 2 ст. 242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язаний звернутися до експерта для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності. Крім того, враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , психічний та психологічний стан підозрюваного мають суттєве значення для встановлення істини по справі та правильної кваліфікації його дій.

За таких обставин суд вважає скаргу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 22, 91, 93, 220, 242, 303-308 КПК України,

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність слідчого СВ Сихівського ВП ГУНП у Львівській області щодо розгляду клопотання від 29 серпня 2016 року та неповідомлення про результат цього розгляду.

Залучити до кримінального провадження № 0002512 експертів психіатра та психолога шляхом призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи (з наданням експертам довідок медичних закладів та матеріалів кримінального провадження), проведення якої доручити експертам Комунального закладу «Львівська обласна державна клінічна психіатрична лікарня», на вирішення якої поставити наступні питання:

- Чи страждає ОСОБА_5 на психічні розлади (розлад)? Якщо так, - на які саме? Чи виключають (обмежують) ці розлади (розлад) можливість для нього усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- Чи страждав ОСОБА_5 на психічні розлади (розлад) 03.08.2016 року під час злочину, в якому він підозрюється? Якщо так, - на які саме? Чи виключали (обмежували) ці розлади (розлад) можливість для нього усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

- Чи були (могли бути) викликані суспільно небезпечні дії ОСОБА_5 під час конфлікту з групою осіб чоловічої статі, який мав місце 03.08.2016 року на вході до магазину по вул. Дністерська, 1 в м. Львові, станом сильного душевного хвилювання (афекту)?

- Чи міг ОСОБА_5 в тому психічному стані, який виник внаслідок застосування по відношенню до нього фізичного насильства з боку потерпілого та групи інших осіб, що мало місце 03.08.2016 року на вході до магазину по АДРЕСА_1 , в повній мірі (обмежено) передбачати наслідки своїх дій, керувати ними?

- Як міг вплинути психічний стан ОСОБА_5 в момент сприйняття ним події (конфлікту з групою осіб та фізичного насилля з їх боку) на правильність сприйняття загрози своєму життю і здоров`ю?

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1