УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2016 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 120 151 000 000 011 95 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця приморського краю Російської Федерації, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого експедитором ТОВ «Кава-Трейд», раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 .

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України, -

в с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва 30.05.2016 надійшло погоджене у встановленому законом порядку клопотанняслідчого СУ ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Клопотання обґрунтоване тим, що 26.05.2016 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, а саме: у порушенні правил дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило тяжкі тілесні ушкодження та смерть потерпілих.
На переконання слідчого, існують ризики переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання до восьми років позбавлення волі.

У судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання з підстав наведених у ньому.
Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 заперечували щодо обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту посилаючись на те, що підозрюваний має сім`ю, є її єдиним годувальником, а тому застосування до нього даного виду запобіжного заходу може призвести до негативних наслідків та втрати коштів для існування та лікування.
Окрім того, захисник вказав на необґрунтованість клопотання з підстав відсутності ризиків.
Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів викладених стороною обвинувачення та стороною захисту слідчий суддя вважає, що прокурором доведена обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст. 286КК України.

Втім, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч.1 ст.194 КПК України яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається прокурор у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Як вбачається з поданого до суду клопотання то його зміст взагалі не містить обґрунтування на підтвердження існування обставин, визначених п.3 ч.1 ст.194 КПК України.

Слідчим взагалі не зазначено обставин на обґрунтування того, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним у клопотанні ризикам.

Доказів того, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу слідчому судді не надано. Твердження з приводу можливого існування такого ризику є лише припущеннями слідчого.

При цьому ризик переховування обвинуваченого не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого застосування покарання та під впливом можливого тягаря призначення такого покарання у майбутньому.

Навпаки, той факт, що підозрюваний після оголошення йому про підозру самостійно прибув до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу спростовує припущення слідчого.

Дані про особу обвинуваченого, який є раніше не судимим, має місце реєстрації та постійне місце проживання в м. Києві, працює свідчить на користь останнього та вказує на наявність усталених соціальних зв`язків, що в свою чергу є стримуючим фактором та може вважатися запорукою та певною гарантією для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

З огляду на зазначене, приходжу до висновку, що недоведеність сукупності обставин, передбачених п.2 та 3 ч.1 ст.194 КПК України вказують на те, що відносно ОСОБА_5 при таких обставинах взагалі не може бути обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Зважаючи на вищевикладене, приходжу до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.

У відповідності до ч.3 ст.194 КПК України підозрюваного слід зобов`язати прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 179, 193, 194, 196, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
У задоволенні клопотанняслідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту відмовити.
Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .

На ухвалу слідчого судді до Апеляційного суду м. Києва прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1