Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" вересня 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
з участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Алчевська Луганської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, з середньою спеціальною освітою, офіційно не працюючого, раніше судимого у 28.04.2011 року Алчевським міським судом Луганської області за ч. 1 ст. 309, ч.2 ст. 309, ч. 1 ст. 317, ст. 70 КК України до 5 років 6 місяців позбавлення волі, звільненого у 2014 році умовно-достроково,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України,
В С Т А Н О В И В:
30 вересня 2016 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 з вернулася до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
Клопотання погоджено зі прокурором Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 , 28 вересня 2016 року, приблизно о 14 годині 40 хвилин, знаходячись на тротуарі біля будинку № 26 по вулиці Жмаченка в м. Києві, помітив раніше незнайому жінку, а саме потерпілу ОСОБА_7 , яка йшла попереду нього. В цей час ОСОБА_5 , помітив в руці у потерпілої мобільний телефон, та у нього виник умисел на відкрите викрадення чужого майна, обравши об`єктом свого злочинного посягання зазначений телефон.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 діючи умисно, з корисливих спонукань підбіг до потерпілої ОСОБА_7 та порівнявшись із нею відкрито, шляхом ривка, викрав з руки ОСОБА_7 належний їй мобільний телефон «Prestigio», вартістю 2000 гривень, в якому знаходилась сім-карта оператора «Лайф», на рахунку якої було 14 гривень, заволодівши таким чином її майном.
Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, завдавши тим самим потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 2014 гривень.
29 вересня 2016 року о 14 год. 00 хв. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 186 КК України.
У клопотанні ставиться питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, може незаконно впливати на потерпілого та свідків, може вчинити інше кримінальне правопорушення оскільки ніде не працює, не має належних джерел доходу, має не зняту та не погашену в установленому законом порядку судимість за вчинення іншого правопорушення, а тому менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, оскільки вважає, що підозра є обґрунтованою, підтверджується, доданими письмовими доказами. Зокрема, зазначив, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчиняти інші правопорушення.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 просили суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого, оскільки підозрюваний вину визнає, та просили не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання та просив його задовольнити, підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 186 КК України. Інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення є злочином середньої тяжкості. Але, на даний час наявні ризики, які дають підстави вважати, що підозрюваний є суспільно небезпечною особою, схильною до вчинення злочинів, перебуваючи на волі, буде перешкоджати кримінальному провадженню шляхом ухилення від виконання процесуальних обов`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому ця особа підозрюється, тому слідчий суддя вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_5 слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 183, 176-178, 186, 193-196 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою до 26 листопада 2016 року до 14 години 40 хвилин.
Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 5 (п`яти) мінімальних заробітних плат, що становить 6890 гривень 00 коп. ( шість тисяч вісімсот дев`яносто грн.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.
В разі внесення застави ОСОБА_5 покласти на нього обов`язки:
1. прибувати за кожною вимогою до суду та до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 .
2. не відлучатись з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.
Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського СІЗО.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 та слідчого суддю Дніпровського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваного ОСОБА_5 він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: