Справа № 686/5258/16-к
УХВАЛА
про арешт майна
3 березня 2016 року м. Хмельницький
в с т а н о в и в :
В клопотанні зазначено, що восени 2015 року ОСОБА_3 звернулась до головного спеціаліста відділу розпорядження землями сільськогосподарського призначення Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області ОСОБА_4 з приводу передачі їй та членам її родини у власність земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства на території Жищинецької сільської ради Городоцького району Хмельницької області. Останній, вислухавши ОСОБА_3 бажаючи одержати неправомірну вигоду вказав, що за допомогу в одержанні та в прийнятті такого рішення керівником Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області необхідно надати неправомірну вигоду. З цією метою боячись бути викритим у вчинення злочину ОСОБА_4 надав їй телефон посередника ОСОБА_5 , який вкаже ОСОБА_3 усі подальші дії.
Під час зустрічі наприкінці 2015 року у м. Хмельницькому ОСОБА_5 сприяючи ОСОБА_4 у вчинені злочину, поставив ОСОБА_3 вимогу ОСОБА_4 дати останньому через нього неправомірну вимогу з розрахунку 16 000 з гривень за одну земельну ділянку площею 2 га, а загалом за 4 земельні ділянки 64 000 гривень, за прийняття виконувачем обов`язки керівника Головного Управління Держгеокадастру у Хмельницькій області ОСОБА_6 рішення про передачу у власність 4-х земельних ділянок на території Жищинецької сільської ради Городоцького району Хмельницької області у власність для ведення особистого селянського господарства
ОСОБА_3 вислухавши ОСОБА_5 змушена була погодитись з цими вимогами. Надалі, ОСОБА_5 вказав ОСОБА_3 звернутись із заявами в Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області давши їй зразки бланків заяв.
Наприкінці 2015 року ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 звернулись в Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області із заявами про передачу у власність 4-х земельних ділянок на території Жищинецької сільської ради Городоцького району для ведення особистого селянського господарства.
В подальшому під час особистої зустрічі ОСОБА_3 з ОСОБА_4 , останній бажаючи одержання неправомірної вигоди запевнив її, що за одержану суму неправомірної вигоди вплине на прийняття керівником Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області рішення про передачу вищевказаних земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства.
Продовжуючи свої протиправні дії, боячись бути викритим у вчиненні злочину ОСОБА_4 вказав ОСОБА_3 , що гроші в сумі 64 000 гривень, необхідно передати йому через посередника ОСОБА_5 .
Під час чергової телефонної розмови 19.02.2016, ОСОБА_5 діючи узгоджено та сприяючи ОСОБА_4 у вчиненні злочину вказав ОСОБА_3 передати через нього ОСОБА_4 першу частину суми неправомірної вигоди 23.02.2016, з чим та погодилась.
23.02.2016 близько 17 години ОСОБА_3 зустрілась із ОСОБА_4 біля адмінбудівлі Головного Управління Держгеокадастру в Хмельницькій області по вул. Інститутській у м. Хмельницькому.
ОСОБА_4 на прохання ОСОБА_10 , зателефонував ОСОБА_5 та попросив його прибути до ОСОБА_3 .
Того ж дня ОСОБА_5 близько 17 години 20 хвилин під час зустрічі із ОСОБА_3 надав їй підписати розроблену проектну документацію на земельні ділянки, та отримав для ОСОБА_4 частину неправомірної вигоди в сумі 20 000 гривень. При цьому ОСОБА_3 домовилась з ОСОБА_5 , що решта неправомірної вигоди в сумі 44 000 грн. передасть пізніше після зібрання необхідної суми.
Продовжуючи свої протиправні дії, 01.03.2016 ОСОБА_5 сприяючи ОСОБА_4 у вчиненні злочину близько 15 години 30 хвилин під час зустрічі із ОСОБА_3 по вул. Інститутській у м. Хмельницькому у салоні керованого ОСОБА_3 автомобіля марки «Опель Омега», повідомив про прийняття Головним Управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області рішень про передачу 2-х земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства та одержав для ОСОБА_4 решту неправомірної вимоги в сумі 44 000 гривень, які ОСОБА_3 за вказівкою ОСОБА_5 поклала йому у середину сумки.
Одержавши для ОСОБА_4 неправомірну вигоду, ОСОБА_5 запевнив ОСОБА_3 що Головним управлінням Держгеокадастру у Хмельницькій області будуть прийняті рішення про передачу у власність ще 2-х земельних ділянок на території Жищинецької сільської ради Городоцького району Хмельницької області для ведення особистого селянського господарства.
01.03.2016 року на підставі ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду за місцем проживання ОСОБА_5 : АДРЕСА_1 , був проведений обшук в ході якого вилучено грошові кошти у сумі 44 000 гривень та речі зазначені в ухвалі слідчого судді. Крім того, були вилучені 3 печатки (чорного, сірого та жовто-блакитного кольорів) та рюкзак сіро-оранжевого кольору, на внутрішній частині якого було виявлено світіння спеціальної хімічної речовини світло-зеленого кольору. Згідно частини частини 7 статті 237 КПК України вилучені речі та документи, вважаються тимчасово вилученим майном. Тому слідчий, відповідно до статті 170 КПК України звернувся із клопотанням про арешт майна, у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України: підшукані та використані як засоби вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди, а також враховуючи, що санкція частини 3 статті 369-2 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.
Відповідно до положень частини 2 статті 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення осіб і приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до пункту 1 частини 2 статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно частини 2 статті 170 КПК України слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України, а вилучене майно підпадає під ознаки вказані вище.
Враховуючи, що майно, на яке просить накласти арешт слідчий, є доказом злочину, а також з метою забезпечення його можливої конфіскації, слідчий суддя вважає, що є всі підстави для накладення арешту на таке майно, шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження або користування ним, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Керуючись статтями 170-175 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого задоволити.
Накласти арешт на майно, вилучене 01.03.2016 року в ході обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на три печатки, сірого, чорного та жовто-блакитного кольорів, а також рюкзак сіро-оранжевого кольору, шляхом заборони відчуження такого майна та розпорядження ним.
Ухвала про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Хмельницької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а відповідно до частини 3 статті 395 КПК України у разі коли ухвала винесена без виклику сторін, то даний строк оскарження обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до статті 174 КПК України власник та інший володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна. Дане клопотання може бути подано до слідчого судді на стадії досудового розслідування, або до суду на стадії судового розгляду.

Відповідно до статті 175 КПК України ухвала слідчого судді про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором (шляхом подання необхідних документів у відповідні державні установи для накладення арешту на майно і його реєстрації).

Слідчий суддя ОСОБА_1