Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2016 року Суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві питання про виправлення описок в ухвалі слідчого судді від 23.12.2015р.,
В С Т А Н О В И В :
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 23.12.2015р. було відмовлено у відкритті провадження за скаргою директора ТОВ «ЮВК Оникс» ОСОБА_3 про зобов`язання слідчого СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві вчинити дію.
12.01.16р., 13.01.16р., 14.01.16р., 15.01.16р., 18.01.16р., 22.01.16р. ОСОБА_3 звернувся до суду в порядку ст. 379 КПК України з заявами про виправлення описок в ухвалі слідчого судді від 23.12.2015р.
У судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про розгляд питання щодо виправлення описок в ухвалі були повідомлені належним чином.
Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, дійшов такого висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Передбачену цією статтею можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. У резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Отже, ОСОБА_3 , подаючи заяви про виправлення описок, помилився щодо їх правової природи, оскільки вони не є описками в розумінні ст. 379 КПК України.
До того ж, зазначені як описки фрази заявника не носять істотний характер, а тому жодним чином при постановленні ухвали Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2015 року у справі №758/15217/15-к не зачіпають зміст прийнятого рішення по суті.
Також слід зазначити, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Із заяв ОСОБА_3 вбачається, що він ставить питання не про виправлення описок, а про зміну рішення суду.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяв ОСОБА_3 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді від 23.12.2015р.
На підставі викладеного та керуючись ст. 379 КПК України, суддя
У Х В А Л И В :
У задоволенні заяв ОСОБА_3 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 23.12.2015 року у справі № 758/15217/15-к - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1