печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 липня 2016 року

Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних посадових осіб прокуратури міста Києва щодо невнесення відомостей про кримінальне првопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :
У провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просив визнати протиправною бездіяльність прокурора міста Києва щодо не внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за його заявою від 26 травня 2016 року вихідний номер 105/2605 відносно дії судді Шевченківського районного суду міс та Києва при винесенні рішення від 22 квітня 2016 року у справі номер 761/19842/15-ц, які можуть мати ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.375, ч. ст.366 КК України та зобов,язати прокуратуру міста Києва внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення, викладене в його заяві від 26 травня 2016 року.

До судового засідання заявник та особа, бездіяльність якої оскаржується не з,явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, слідчий суддя вважає можливим у відповідності до ст. 306 ч.3 КПК України розглянути скаргу за відсутності вказаних осіб на підстав матеріалів, доданих до скарги.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали, додані до скарги, прийшла до наступного висновку: 26 травня 2016 року заявник звернувся до прокуратури міста Києва з заявою вих.. номер 105/2605 про вчинення кримінального правопорушення суддею Шевченківського районного суду міста Києва та просив внести відповідні відомості до ЄРДР. До цього часу відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

По суті скарги вбачається, що ОСОБА_3 просить внести відомості щодо вчинення, на його думку, суддею Шевченківського районного суду міста Києва в результаті його незгоди з процесуальними рішеннями.

Положення ч. 2 ст. 126 Конституції України про те, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму ВСУ номер 8 від 13 червня 2017 року «Про незалежність судової влади» втручанням у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика судді в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи не вчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання. Крім того, відповідно до вимог вказаної постанови судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному та касаційному порядку визначеному процесуальним законом.

Незалежність і недоторканність суддів є невід`ємною ознакою правової держави та однією з фундаментальних засад демократичного суспільства. Як наголошується в Рекомендації № R (94) 12 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам щодо незалежності, ефективності та ролі суддів, незалежність судів є передумовою верховенства права та основоположною гарантією справедливого суду.

Крім цього, означені положення кореспондуються з правовою позицією, викладеною в рішенні ЄСПЛ у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, де вказується, що одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду. Аналогічна правова позиція викладена в рішенні ЄСПЛ «Брумареску проти Румунії».

Здебільшого, особи, що подають скаргу на бездіяльність яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про можливі вчинення злочинів суддею, у своїй заяві виказують фактичну незгоду з прийнятим процесуальним рішенням судді.

Таким чином, зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР за заявою такого роду, де фактично заявником висловлюється у такий спосіб незгода з прийнятим процесуальним рішенням суддів, що прямо суперечить ст. 126 Конституції України, Закону України «Про статус суддів та судоустрій» та не відповідає практиці ЄСПЛ.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність компетентних посадових осіб прокуратури міста Києва щодо невнесення відомостей про кримінальне првопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя