печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

21 липня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СГ ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про накладення арешту,-

В С Т А Н О В И В :
Слідчий СГ ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «АЛЬЯНС ЄВРО ФІНАНС» () №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; ТОВ «ЗЕВС-КАПІТАЛ» () №№ НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ; ТОВ «ОРІОН ТРЕЙД ПЛЮС» () №№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 відкритих в ПАТ «ДІАМАНТБАНК» (МФО 320854, , юридична адреса: м. Київ, Контрактова площа, 10-А), а також на кошти, що належать зазначеному підприємству, на інших рахунках банку, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000474 від 07.08.2016 за фактами вчинення фіктивного підприємства та легалізації (відмивання) коштів, одержаних злочинним шляхом, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч.3 ст. 209 КК України.

Враховуючи спосіб вчинення кримінального правопорушення як він викладений у клопотанні, слідчий суддя визнав за можливе розглянути клопотання без повідомлення власника майна, оскільки це є необхідним для забезпечення арешту майна.

В засіданні слідчий підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав наведених вище.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, заслухавши пояснення слідчого в обґрунтування клопотання, приходить до наступного висновку.

Так Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000474 від 07.08.2016 за фактами вчинення фіктивного підприємства та легалізації (відмивання) коштів, одержаних злочинним шляхом, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч.3 ст. 209 КК України.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до положень ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати; 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про повернення клопотання прокурору, оскільки зазначене клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а саме: зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, відсутні дані щодо обсягу коштів, на які слідчий просить накласти арешту.

Крім того, відповідно до вимог ст. 64-2 ч. 2 КПК України до слідчого судді з клопотанням щодо арешту майна третіх осіб повинен звертатись прокурор.

Враховуючи вищевикладене, клопотання є необґрунтованим і підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 64-2, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СГ ГСУ Національної поліції України ОСОБА_3 про накладення арешту повернути прокурору.

Ухвала не може бути оскаржена.

Слідчий суддя ОСОБА_1