печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання громадянина Республіки Словенія ОСОБА_6 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання власника майна про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.04.2016, а саме на: на грошові кошти, в сумі 46 390 (сорок шість триста дев`яносто) євро, вилучені 20.06.2014 під час обшуку у приміщеннях ПП «Інкла-Київ», за адресою: м. Київ вул. Ярославів Вал,19 кв.29, з метою забезпечення збереження речових доказів.
В обґрунтування доводів клопотання представник власника майна зазначає, що 20.04.2016 у кримінальному провадженні № 0000056 від 03.03.2014 за фактом привласнення та розтрати службовими особами ПАТ «Турбоатом» майна товариства в особливо великих розмірах та ухилення службовими особами ПП «Інкла Київ» від сплати податків в особливо великих розмірах за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України повторно після скасування раніше накладеного арешту накладено арешт на зазначені грошові кошти.
При цьому зазначає, що вказані грошові кошти належать йому особисто, не мають жодного відношення до діяльності ПП «Інкла Київ» та вилучені з вмонтованих в стіну сейфів, які йому також належать особисто та знаходились в належному йому приміщенні. Вказані грошові кошти не могли та не можуть бути здобуті злочинним шляхом, та при проведенні обшуку та їх вилученні органом досудового розслідування не встановлювалось їх джерело походження.
Посилаючись на те, що арешт на майно слідчим суддею накладено необґрунтовано та в його застосуванні відпала потреба, власник майна просив задовольнити подане клопотання.
У судовому засіданні представник власника майна підтримав вимоги клопотання, посилаючись на доводи, викладені в ньому.
Слідчий, за клопотанням якого накладено арешт, прокурор у кримінальному провадженні в судовому засіданні поти доводів клопотання заперечували, зазначивши, що означені грошові кошти можуть вказувати на легалізацію доходів, одержаних злочинним шляхом службовими особами ПП «Інкла Київ». При цьому слідчий не заперечував, що відомості до ЄРДР за ст. 209 КК України в даному кримінальному провадженні органом досудового розслідування не вносились. Також прокурор та слідчий зазначили, що в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні власник вказаних грошових коштів органом досудового розслідування не встановлений, проте у слідства є сумнів в належності грошових коштів ОСОБА_6 , оскільки документально передача ним коштів на зберігання до ПП «Інкла-Київ» не підтверджується, під час проведення обшуку зауважень щодо належності грошових коштів, що вилучаються, ОСОБА_6 не надходило, при цьому згідно наявних у слідства даних останній не перебував на території України з 2011 року. Вказали, що допитати ОСОБА_6 з приводу означених обставин не вдалось, оскільки він перебуває поза межами України.
На доводи слідства представник власника майна заперечив, що згідно відміток в паспорті ОСОБА_6 він неодноразово перебував в України і після 2011 року, в тому числі в 2014 році.
Слідчий суддя, вислухавши доводи представника власника майна, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом на підставі доводів клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 від 03.03.2014 за фактом привласнення та розтрати службовими особами ПАТ «Турбоатом» майна товариства в особливо великих розмірах та ухилення службовими особами ПП «Інкла Київ» від сплати податків в особливо великих розмірах за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що у вказаному кримінальному провадженні досліджуються обставини вчинення службовими особами ПАТ «Турбоатом» розтрати та привласнення майна підприємства на суму 2666, 2 млн. грн., що стало можливим за потурання службових осіб вищих органів державної влади, які лобіювавши прийняття розпорядження від 24.03.2010 № 671-р і постанови від 29.03.2010 № 297 Кабінету Міністрів України, позбавили Фонд державного майна України контрольних функцій за діяльністю з управління ПАТ «Турбоатом».
У ході досудового розслідування 20.06.2014 на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва у приміщеннях ПП «Інкла-Київ», за адресою : АДРЕСА_1 проведено обшук на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва.
У ході обшуку виявлено та вилучено в тому числі грошові кошти у сумі 46 390 Євро, 120335 грн., 10000 дол. США, які могли використовуватися у злочинних схемах з відмивання грошових коштів, так як фактично джерело їх походження та власники на час обшуку слідством встановлені не були.
11.09.2014 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва накладено арешт на майно, а саме на грошові кошти, у сумі 46 390 Євро, 120335 грн., 10000 дол. США, вилучені 20.06.2014 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою слідчого судді від 22.12.2015 арешт, накладений Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 11.09.2015 р. у справі №757/25899/14-к на грошові кошти в розмірі 46 390 євро, які були вилучені під час проведення обшуку 20.06.2014р. у приміщенні ПП "Ікла Київ " за адресою АДРЕСА_1 , скасовано.
Ухвалою слідчого судді від 20.04.2016 на означені грошові кошти накладено арешт повторно.
Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Вказане клопотання подане належною особою, виходячи з матеріалів, долучених до нього, а саме з копії свідоцтва про право власності вбачається, що 1/3 частки приміщення, в кому проведено обшук, в ході якого вилучені спірні грогові кошти, за адресою АДРЕСА_1 , належить громадянину Республіки Словенія ОСОБА_7 .
Крім цього, з копії протоколу обшуку слідує, що вилучені грошові кошти, вилучені з приміщення, яке не належало до ПП «Інкла-Київ».
Наряду з викладеним, слідчим в судовому засіданні фактично підтверджено доводи клопотання про невстановлення фактичного власника спірних грошових коштів на час проведення обшуку та їх вилучення.
З світлокопії паспорта громадянина Республіки Словенія ОСОБА_8 вбачається, що останній неодноразово перебував на території України, в тому числі знаходився на території України з 10.12.2013 по 20.07.2014, що в свою чергу в сукупності з іншими доказами підтверджує доводи клопотання про належність йому вказаних грошових коштів та спростовує доводи органу досудового розслідування щодо не перебування ОСОБА_8 в Україні з 2011 року.
Правові підстави для накладення арешту на майно визначені ст. 170 КПК України.
Так, згідно вказаної норми закону арешт може бути накладено на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна, на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Майно, на яке накладено арешт, не відповідає критеріям, визначним ст. 98 КПК України, не відповідає критеріям ст. ст. 96-2 КК України, крім цього не перебуває у власності підозрюваного, або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації, відносно жодної юридичної особи в даному кримінальному провадженні не здійснюється провадження за ст. 209 КК України, що змушує суд критично поставитись до доводів слідчого, та виходячи з фабули кримінального правопорушення не є предметом вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, жодних правових підстав для накладення арешту на вказане майно, визначених ст. 170 КПК України, немає, а також слідчим в судовому засіданні не доведено наявність ризиків, визначених вказаною нормою закону для подальшого продовження даного заходу забезпечення кримінального провадження.
Згідно з ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом
Слідчим суддею оголошувалась перерва для надання слідчим доказів на спростування доводів клопотання, однак жодних матеріалів на обгрунтування своєї позиції органом досудового розслідування, прокурором слідчому судді надано не було.
Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, проаналізувавши зміст фабули кримінального правопорушення, в ході досудового розслідування якого накладено арешт на спірне майно, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання громадянина Республіки Словенія ОСОБА_6 про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.04.2016 на грошові кошти в сумі 46 390 (сорок шість тисяч триста дев`яноста) євро, вилучені 20.06.2014 під час обшуку в приміщеннях ПП «Інкла Київ» за адресою м. Київ, вул. Ярославів Вал, 19, кв. 29.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1