Справа № 461/6855/16-к
Провадження № 1-кс/461/5242/16
про накладення арешту на майно
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно,
в с т а н о в и в :
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без виклику власника майна, враховуючи вищевказане клопотання слідчого з метою забезпечення накладення арешту на майно.
Заслухавши клопотання та думки слідчого та прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Враховуючи вищенаведене, а також те, що вищевказані вилучені речі, предмети (майно), документи мають важливе значення для подальшого досудового розслідування кримінального провадження, а також призначення по вилучених речах, предметах (майні), документах відповідних судових експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, а тому слід надати згоду на арешт майна.
Керуючись ст.ст. 170-175 КПК України, слідчий суддя -
клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 задоволити.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області, в строки, передбачені ст.395 КПК України.
Слідчий суддя ОСОБА_1