Справа №295/9416/16-к

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.07.2016 року м. Житомир
Cлідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_6
Слідчий звернулась з клопотанням, в якому просить обрати стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В клопотанні зазначено, що 10.07.2016 року близько 06 год. 40 хв. ОСОБА_6 незаконно проник до квартири АДРЕСА_1 , звідки таємно викрав телевізор LCD, торгівельної марки «LG», моделі 32LD341, що належить ОСОБА_7 , чим завдав потерпілій матеріального збитку на суму 3 037 грн. 00 коп. Місце вчинення злочину залишив, викраденим майном розпорядився на власний розсуд.
В подальшому ОСОБА_6 повернувся до вказаної квартири з метою викрадення будь-якого іншого належного ОСОБА_7 майна, де і був затриманий працівниками ТОВ «Беркут-2012».
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В клопотанні слідчий посилається на докази, які підтверджують наявність обгрунтованої підозри у вчиненні злочину ОСОБА_6 , зокрема на: протокол прийняття заяви від ОСОБА_7 про вчинення злочину від 10.07.2016 р., протокол огляду місця події від 10.07.2016 р., протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 10.07.2016 р., протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , рапорти працівників поліції.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Мотивуючи наявність ризику, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування слідчий зазначає, що відповідно до вироку Корольовського районного суду міста Житомира від 09.04.2015 року ОСОБА_6 засуджено до позбавлення волі строком на 4 роки. Однак останній від відбуття покарання, призначеного судом, ухилявся, у зв`язку із чим він був оголошений в розшук Житомирським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області РД№261204 від 26.08.2015 року.
Наявність ризику, що ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, підтверджується, на думку слідчого, тим, що останній був неодноразово судимий та ухиляється від відбування покарання у вигляді позбавлення волі.
Слідчий вказує, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного з огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, міра покарання за вчинення якого передбачена на строк від трьох до шести років позбавлення волі, не має на утриманні неповнолітніх та інших осіб, не працює, раніше неодноразово судимий за злочини проти власності, що вказує на те, що ОСОБА_6 схильний до скоєння злочинів та є суспільно-небезпечною особою.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала з підстав, викладених в ньому. Зазначила, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим. Крім того, вказала, що у разі обрання стосовно підозрюваного іншого запобіжного заходу, який не пов`язаний з триманням під вартою, він може бути етапований для відбуття покарання до установи відбування покарання, що знаходиться в іншій області, що значно ускладнить проведення слідчих дій по даному кримінальному провадженню.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні від дачі пояснень відмовився.
Захисник ОСОБА_4 при розгляді клопотання покладався на розсуд суду, з огляду на те, що ОСОБА_6 на даний час знаходиться в місцях позбавлення волі згідно вироку по іншому кримінальному провадженню.
Дослідивши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
13.07.2016 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаного з проникненням у житло.
Згідно статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо буде доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурором на підставі доданих до клопотання матеріалів кримінального провадження доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного вище кримінального злочину.
Прокурором на підставі долучених до клопотання доказів доведено наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, може вчинити інші злочини.
При вирішенні питання про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, міра покарання за який передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, раніше судимий, неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, має невідбуте покарання у вигляді позбавлення волі, переховувся від відбування покарання, знаходився у розшуку, місце його фактичного проживання невідоме, не працює, не навчається, не має міцних соціальних зв`язків, не має на утриманні неповнолітніх та інших осіб.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, наявність яких доведена прокурором, та не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому приходить до висновку про задоволення клопотання та застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Одночасно згідно вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Керуючись ст. ст. 176 178, 183, 194, 196, 197, 202, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задоволити.
Обрати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11.09.2016 року (включно).
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, про зміну свого місця проживання.
З моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, у випадку ухилення або невиконання покладених на нього даною ухвалою обов`язків, до нього буде застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Строк дії ухвали встановити до 11.09.2016 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1