1-кc/760/1808/15
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 грудня 2015 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням представника ТОВ « Равента Плюс» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-
В С Т А Н О В И В:
09.12.2015 року представник ТОВ « Равента Плюс» адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна.
В обґрунтування доводів та вимог клопотання представник ТОВ « Равента Плюс» адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що СУ ФР ГУ ДФС у Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000015 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч.2 ст.205 КК України. Жодних доказів причетності ТОВ « Равента Плюс» до протиправної діяльності не наведено, а тому відсутні підстави для арешту грошових коштів підприємства.
Представник представник ТОВ « Равента Плюс» адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання і просив задовольнити.
Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що СУ ФР ГУ ДФС у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000015 від 30.07.2015 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212, ч.2 ст.205 КК України.
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.10.2015 у справі 760/18221/15-к за клопотанням старшого слідчого 2-го ВКР СУ ФР ДПІ у Києво-Святошинському районі ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_5 накладено арешт на видаткову частину банківських рахунків № НОМЕР_1 ТОВ «« Равента Плюс»»/ /, що відкритий у ПАТ "ВТБ БАНК»/ МФО 321767/.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального-процесуального кодексу України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Положеннями КПК України передбачені два самостійні інститути забезпечення заходів кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно, а саме накладення арешту на майно підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ст.170 КПК України), а також накладення арешту на речі та документи, які мають режим тимчасово вилученого майна (ч. 5 ст. 171, ч. 2 ст.167 КПК України).
При цьому, можливість накладення арешту на тимчасово вилучене майно, яке відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 167 КПК України, закон не пов`язує з наявністю в кримінальному провадженні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану їх діями, а також спеціальної мети - забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації майна.
З тексту ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.10.2015 року вбачається, що при арешті банківського рахунку ТОВ «Равента Плюс» слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що майно відповідає критеріям, визначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.
Отже, посилання в клопотанні на те, що жодній посадовій особі ТОВ «Равента Плюс» не повідомлено про підозру у вчиненні кримінально-караних діянь, у зв`язку з цим накладення арешту на належні товариству грошові кошти не має правового підґрунтя.
Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке би надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на майно ТОВ «Равента Плюс» на теперішній час відпала, а відтак слідчий суддя відмовляє в задоволенні поданого клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 170, 174, 376 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання представника ТОВ «Равента Плюс» - адвоката ОСОБА_3 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1 .