ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3504/15
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"05" листопада 2015 р. м. Київ
Слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю представника заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника обслуговуючого кооперативу «ЖБК Осокорки» ОСОБА_3 " Про скасування арешту на майно ",
ВСТАНОВИВ :
03.11.2015 року представник обслуговуючого кооперативу «ЖБК Осокорки» звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням, яким просив скасувати арешт на майно, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 21.10.2015 р.
В обгрунтування зазначеного клопотання ОСОБА_3 зазначив, що 29.10.2015 р. ОК «ЖБК Осокорки» було отримано ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_5 від 21.10.2015 р., якою було частково задоволено клопотання слідчого СВ Дарницького РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 у частині заборони розпоряджатися та використовувати майно, а саме: продовжувати здійснювати будівельні роботи на об`єкті незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , який розташований на земельній ділянці кадастровий номер :90:803:0033.
Заявник зазначає, що ОК «ЖБК Осокорки» не було жодним чином повідомлено про розгляд клопотання про арешт майна, що позбавило можливості з`явитись до суду для участі у його розгляді, що передбачено відповідно до КПК України та свідчить про істотне порушення кримінального процесуального законодавства. Крім того, заявник зазначає, що слідчим суддею при накладенні арешту на майно були порушені підстави застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, оскільки, арешт майна застосовується лише з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спецальної конфіскації або забезпечення цивільного позову.
Представник заявника ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання, а також мотиви на його обгрунтування та наполягав на скасуванні арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва.
Слідчий у судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання з мотивів його необґрунтованості та безпідставності..
Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали клопотання, судом встановлені наступні обставини..
Відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України, яка регулює порядок скасування арешту майна підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, що до якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково.Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею,а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Як вбачається з матеріалів клопотання, та ухвали про накладення арешту від 21.10.2015 р., в провадженні СВ Дарницького РУ ГУ МВС України в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0007355 від 26.08.2015 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 382 КК України, в ході розслідування якого встановлено, що 29.07.2013 р. рішенням Дарницького районного суду м. Києва було накладено заборону продовжувати будівництво по АДРЕСА_1 . Попри заборону, зазначене рішення не виконується, та будівництво продовжується. В цьому випадку, необхідність застосування такого запобіжного заходу, як накладення арешту обгрунтовуюється тим, що у випадку його незастосування можуть настати більш тяжкі наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню в розумінні положень ч.4 ст. 170 КПК України, оскільки будівництво на зазначеній земельній ділянці продовжується, попри заборону суду, тобто в порушення закону.

Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє зробити висновок про те, що представник заявника не довів об`єктивними доказами, що в подальшому застосуванні такого заходу, як арешт майна, відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За таких обставин суд приходить до висновку про те, що у задоволенні клопотання слід відмовити.
Відповідно до положень ст.309 КПК України ухвала слідчого судді про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна оскарженню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання представника обслуговуючого кооперативу «ЖБК Осокорки» ОСОБА_3 " Про скасування арешту на майно " - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1