Справа № 510/1020/15-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08.07.2015 року Ренійський районний суд Одеської області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі : ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора - ОСОБА_3 ,
адвоката - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
потерпілого - ОСОБА_6
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду від 08.06.2015 року по даному обвинувальному акту було призначене підготовче судове засідання на 08.07.2015 року на 11 годин 00 хвилин.
У судовому засіданні прокурор просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі наданих обвинувальних актів, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України та підстав для повернення обвинувальних актів не має. Крім того, прокурором також заявлене письмове клопотання про продовження ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів по мотивам того, що з урахуванням обставин кримінального провадження скасування або зміна запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 є недоцільними, оскільки ризики, визначені ст.177 КПК України, не зменшились, ОСОБА_5 умисно скоїв тяжкий злочин, надалі він може незаконно вплинути на свідків у цьому кримінальному провадженні, вмовити свідків змінити свої свідчення на його користь, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом. Крім того, в клопотанні вказується, що ОСОБА_5 був раніше засуджений та звільнений від відбуття призначеного судом покарання умовно-достроково на невідбутий строк 2 роки 6 місяців 29 днів і у цей період не відбутого строку знов скоїв правопорушення кваліфіковане по обвинувальному акту за ст. 296 ч.4 КК України. Тому, на думку прокурора, враховуючи наведені обставини є підстави вважати, що ОСОБА_5 є суспільно небезпечним і схильним до скоєння кримінальних правопорушень у тому числі аналогічних, ризики, визначені ст.177 КПК України, виправдовують подальше тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 . При призначені судового розгляду прокурор просить викликати потерпілих і свідків зазначених у приєднаному до акту реєстрі.
Потерпілий ОСОБА_7 у підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про проведення означеного засідання за його відсутності.
Потерпілий ОСОБА_6 погодився з думкою захисника, вважає, що обвинувальний акт треба повернути прокурору для усунення недоліків, продовження міри запобіжного заходу вважає недоцільним, оскільки ОСОБА_5 , знаходячись на свободі, не зможе здійснити на нього ніякого впливу.
Адвокат ОСОБА_4 просить повернути обвинувальні акти прокурору, оскільки вони не відповідають вимогам ст.291 КПК України, реєстри матеріалів досудового розслідування на російській і українській мовах не являються однаковими татотожними, мають чисельні технічні та орфографічні помилки, в реєстрах відображена суперечлива інформація та неточний переклад здійснених процесуальних дій та процесуальних рішень, також має місце очевидна неповнота що до викладеної в них інформації. Клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу адвокат просить відхилити за підставами наведеними нею у письмових запереченнях.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.
Вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт з додатками на інші наявні матеріали надані сторонами , суд дійшов до висновку про необхідність повернення обвинувального акту прокурору, так як він не відповідає вимогам діючого КПК України з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України суд має право у підготовчому судовому засіданні повернути обвинувальний акт, якщо він не відповідає вимогам кримінально процесуального Закону.
Частина 2 ст.291 КПК України визначає відомості, які повинен містити обвинувальний акт, а саме:
1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;
2) анкетні відомості кожного обвинуваченого( прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
3) анкетні відомості кожного потерпілого ( прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);
4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;
5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті ( частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;
6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;
7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;
8) розмір витрат на залучення експерта ( у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);
9) дату та місце складання та затвердження обвинувального акту.
Якщо обвинувальний акт не містить відомостей, які зазначені хоча би в одному пункті вказаної норми закону, то ця обставина є підставою для повернення обвинувального акту прокурору з підготовчого судового засідання.
В порушення п.3 ч.2 ст.291 КПК України що до анкетних відомостей обох потерпілих ОСОБА_7 і ОСОБА_6 у обвинувальному акті не вказано їх місце народження та громадянство.
В порушення п.5 ст.291 КПК України у обвинувальному акті викладені обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення, але обвинувачення належним чином не сформульоване і не викладене, хоча при цьому вказано, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.296 ч.4 КК України.
В порушення п.9 ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт також не містить місця його затвердження.
Відповідно до ч.4 ст.291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, який повинен відповідати вимогам ст.109 КПК України. Так, згідно ч.2 ст.109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування;3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату та строк його застосування.
Суд погоджується також з доводами захисника про наявні недоліки складених реєстрів на російській і українській мовах, обидва реєстри не є однаковими, складені слідчим недбало з чисельними орфографічними і технічними помилками, містять розбіжності та незрозумілі формулювання, має також місце очевидна неповнота викладеної інформації.
Так, в реєстрі матеріалів досудового розслідування, який складений на українській мові, мають розбіжності з обвинувальним актом в написанні прізвища обвинуваченого « ОСОБА_8 » у реєстрі, а у обвинувальному акті « Лєшан». Прізвище адвоката в реєстрі на українській мові також написано по різному « ОСОБА_4 » , « « ОСОБА_4 », прізвище потерпілого ОСОБА_9 також має орфографічні помилки( розділ1 п. 10,21,22,23,24,32,41, розділ 2 п.4,5, 7)
Є розбіжності в реєстрах і у зазначені дати складання обвинувального акту. Так,в реєстрі матеріалів досудового розслідування на українській мові вказано, що обвинувальний акт складено 10.05.2015 року, розділ 2 п.12, тобто до закінчення виконання певних процесуальних дій. У реєстрі матеріалів складеному на російській мові зазначено, що обвинувальний акт складався 29.05.2015 року.
Погоджується суд і з недоліками зазначеним адвокатом в обох реєстрах по розділу 2, оскільки в них не співпадають пункти що до відображеної інформації ( п.2,3,4,5). В розділі 3 по заходам забезпечення кримінального провадження не вказано до якої дати та часу застосована означена міра запобіжного заходу, стоїть тільки термін застосування на 60 днів.
Враховуючи все вищеозначене, суд приходить до висновку, що обвинувальні акти з наведеними недоліками як обвинувальних актів, так і реєстрів матеріалів досудового розслідування, неможливо призначити до судового розгляду і клопотання адвоката в цій частині підлягає задоволенню.
Що до клопотання прокурора про продовження строків запобіжного заходу вигляді тримання під вартою обвинуваченого та доводів адвоката з цієї ж обставини, суд приходить до наступного:
При направленні обвинувального акту до суду запобіжний захід щодо обвинуваченого є незмінним у межах строку, визначеного ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування. За правилами ч.3 ст. 315 КПК України суд з урахуванням думки інших присутніх учасників підготовчого судового засідання вирішує питання про обрання, доцільність зміни чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, обраного обвинуваченому з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України, та обставин кримінального провадження. За відсутності зазначених клопотань від сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим (у межах строку, визначеного ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування) та відповідно, обраний запобіжний захід що до обвинуваченої особи залишається - незмінним. В цьому випадку суд продовжує застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідно до порядку, визначеного главою 18 КПК, тобто у будь якому порядку суд зобов`язаний з`ясувати наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність і правомірність подальшого обмеження прав обвинуваченого у кримінальному провадженні. Право самостійно вирішити питання що до продовження запобіжного заходу, який має обмежений строк дії та порядок розгляду цього питання у ст. 315 КПК України не визначені. Але при вирішенні цього питання про продовження строків запобіжного заходу при наявності клопотання сторони обвинувачення суд під час підготовчого судового засідання вправі продовжити строки тримання під вартою обвинуваченого в межах, визначених ч.1 ст.197 КПК України.
При розгляді клопотання про продовження строків тримання під вартою суд враховує, що прокурором виконані вимоги ст.184 КПК України, клопотання подане у письмовому вигляді з зазначенням ризиків, передбачених ст.177 КПК України,означене клопотання вручено не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання, в ньому також викладені обставини на підставі яких прокурор дійшов до висновку про наявність ризиків та недоцільність застосування до обвинуваченого більш м`якої міри запобіжного заходу, враховуючи тяжкість злочину та особистість обвинуваченого. Враховує також суд і пояснення прокурора, що адвокат відмовилась отримати письмове клопотання про продовження строків тримання під вартою на виконання вимог ст.199 КПК України раніше чим було призначене підготовче засідання суду.
Вирішуючи клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує, його вік, стан здоров`я, ту обставину, що на момент затримання він ніде офіційно не працював, не має тісних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння тяжких злочинів, судимість за які не знята і не погашена у встановленому законом порядку, був раніше звільнений умовно-достроково на не відбутий строк 2 роки 6 місяців 29 днів і знов підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, тому суд приходить до висновку, що ризики, визначені ст. 177 КПК України та вказані прокурором у своєму клопотанні, не зменшились, та оскільки розгляд кримінального провадження ще не розпочатий, ОСОБА_5 може незаконно вплинути на свідків у цьому кримінальному провадженні, вмовити свідків змінити свідчення на його користь, перешкодити кримінальному провадженню іншим шляхом. Враховуючи все вищеозначене є підстави вважати, що ОСОБА_5 є суспільно небезпечним і схильним до скоєння кримінальних правопорушень, в тому числі аналогічних, тому суд приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Посилання адвоката на наявність реєстрації та місця проживання не зменшує наявності вказаних ризиків, а конкретних доказів зменшення ризиків суду не надано.
Керуючись ст.ст. 109, 110, 291, 314, 315, 395 КПК України, суд,
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 04.09.2015р.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом 7 днів з дня її проголошення через Ренійський районний суд Одеської області.

Суддя ОСОБА_1