Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3391/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначала, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000294 від 03.03 .2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 03.03.2026 близько 14 год. 20 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у магазині «Eva», що належить ТОВ «РУШ», , розташованому за адресою: м. Київ, пр-т Європейського Союзу, 3-А. В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, діючи таємно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх караність, ОСОБА_4 взяв з різних полиць магазину товар, а саме: крем для шкіри навколо очей «Mizon Collagen Power Firming Eye Cream» 10 мл., вартістю 263 грн. 20 коп. за одиницю товару, у кількості 4 одиниць товару, віск для укладання волосся «Taft Creative Lux 5» 75 мл., вартістю 179 грн. 20 коп. за одиницю товару, у кількості 2 одиниць товару, гель для укладання волосcя «Rambootan» 150 мл. вартістю 124 грн. 00 коп. за одиницю товару, у кількості 2 одиниць товару, сироватку для обличчя «Esfolio Peptide Collagen» вартістю 354 грн. 80 коп. за одиницю товару, у кількості 3 одиниць товару, який поклав до різних кишень куртки, в яку був одягнений на той час. Під час вказаних злочинних дій ОСОБА_4 помітив, що його дії були викриті консультантом магазину «Eva» ОСОБА_7 , яка спостерігала за його діями та запитала ОСОБА_4 куди він прямував з неоплаченим товаром, тобто усвідомивши, що його дії стали відкритими для оточуючих, та вже не носять таємний характер, маючи при собі вищевказаний товар, не здійснив дій для припинення вчинення кримінального правопорушення, та попри прохання працівників вказаного магазину зупинитись та повернути товар, вибіг через вхідні двері з приміщення магазину, таким чином покинув місце вчинення злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_4 ТОВ «РУШ», завдано матеріальної шкоди на загальну суму 2 693 грн. 60 коп. (без ПДВ).

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 10 років позбавлення волі.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, підтверджується наступними доказами:

протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 від 03.03.2026;

протокол огляду місця події від 03.03.2026;

показаннями свідка ОСОБА_8 від 03.03.2026;

показаннями свідка ОСОБА_9 від 03.03.2026;

показаннями свідка ОСОБА_10 від 03.03.2026;

показаннями свідка ОСОБА_11 від 03.03.2026;

показаннями свідка ОСОБА_12 від 03.03.2026;

протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_4 від 03.03.2026;

протоколом огляду відеозапису від 03.03.2026;

іншими матеріалами у їх сукупності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- можливості впливати на потерпілого з метою зміни показів в частині фактичних обставин;

- вчинення інших кримінальних правопорушень.

На думку органу досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не призведуть до нормальної процесуальної поведінки та можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження.

У досудового слідства є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення покарання, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинений злочин, санкція якого передбачає покарання до 10 років позбавлення волі. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що останній може вчинити спроби переховування від органу досудового розслідування та/або суду, що в свою чергу буде негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду. Оцінюючи ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що підозрюваний не одружений, не має офіційного місця роботи що вказує на відсутність стабільних соціальних зв`язків.

Крім цього, на той факт, що підозрюваний чинитиме незаконний вплив на свідків, свідчить те, що останній з матеріалів, що є додатками до вказаного клопотання ознайомлений із місцем фактичного проживання свідків, показання яких є важливими для доказування. Усвідомлюючи вищевказані обставини підозрюваний шляхом шантажу, умовлянь, погроз чинитиме тиск на свідків з метою зміни чи відмови останніми від дачі показань. Показання осіб мають вирішальне значення для повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження.

Вплив на свідків матиме негативні наслідки для досудового розслідування та може перешкодити досягненню мети кримінальної відповідальності.

На той факт, що підозрюваний вчинятиме інші кримінальні правопорушення вказує те, що останньому повідомлено про підозру за вчинення тяжкого злочину проти власності. Також доречно зазначити, що офіційний заробіток у підозрюваного відсутній, що, в разі застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, підвищує ризик вчинення ним правопорушень з метою заволодіння матеріальними цінностями.

Водночас, встановлено, що підозрюваний має ряд не знятих та не погашених у встановленому порядку судимостей належних висновків для себе не робить, на шлях виправлення не стає та продовжує вчиняти кримінальні правопорушення проти власності.

Більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані враховуючи тяжкість вчиненого злочину та особу підозрюваного. Таким чином, орган досудового розслідування має всі підстави вважати, що відсутність обмежень у вільному пересуванні надасть можливість підозрюваному продовжувати вчиняти злочини.

Крім того, судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям викладеним в п. 36 рішення ЄСПЛ «Летейл проти Франції».

З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення - докази у даному кримінальному провадженні, які вказують на причетність підозрюваного ОСОБА_4 повністю перераховані у даному клопотанні та є достатніми для обґрунтованості повідомленої підозри;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - санкція ч. 4 ст. 186 КК України, передбачає позбавлення волі на строк до десяти років.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Згідно ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України - є тяжким злочином.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається застава у розмірі від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що своїми умисними діями ОСОБА_4 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення, наявність ризиків відповідно до ст.177 КПК України, орган досудового розслідування вважає за необхідне при обранні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, обрати відносно підозрюваного заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка зможе повною мірою гарантувати виконання останнім покладених на нього обов`язків.

03.03.2026 ОСОБА_4 було затримано.

04.03.2026 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою пов`язана з обґрунтованою підозрою та наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливості впливати на потерпілого з метою зміни показів в частині фактичних обставин; вчинення інших кримінальних правопорушень.

Посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий просила клопотання задовольнити, Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та помістити останнього до ДУ «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб у межах строку досудового розслідування із визначенням розміру застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, вказавши на те, що ризики не доведені, ОСОБА_4 має постійне місце проживання, розмір застави є непомірним, а тому просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Установлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000294 від 03.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

03.03.2026 ОСОБА_4 було затримано.

04.03.2026 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України (ч. 1 ст. 178 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.

Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, хоча те, що саме може вважатися обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи.

З доданих до клопотання документів вбачається обґрунтована підозра щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

Крім того, враховую наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливості впливати на потерпілого з метою зміни показів в частині фактичних обставин; вчинення інших кримінальних правопорушень.

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Доказів того, що запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, стороною захисту суду не надано.

Відповідно до п. 2 ч. 5, абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та те, що розмір застави не може бути завідомо непомірним для підозрюваного, приходжу до висновку, що розмір застави у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 66 560 грн. достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 175 - 178, 182 - 184, 193, 194, 196, 208-210, 213, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000294 від 03.03.2026, - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 03.04.2026 включно.

Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA 1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві, код ЄДРПОУ - 26268059, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, призначення платежу: застава, № ухвали суду, прізвище, ім`я, по батькові платника застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави строком до 03.04.2026.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1