Справа № 550/365/25
Провадження № 1-кс/550/1/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2026 року смт.Чутове

Чутівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засiданнi матеріали заяви адвоката ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_7 по справі №550/365/25 у кримінальному провадженні №0000134 від 01.06.2024, -

ВСТАНОВИВ:

11 лютого 2026 року адвокат ОСОБА_5 , в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 подав заяву про відвід судді ОСОБА_7 по справі №550/365/25 у кримінальному провадженні №0000134 від 01.06.2024 у зв`язку з тим, що суддя ОСОБА_7 не може брати участь у розгляді вказаної кримінальної справи і підлягає відводу, оскільки її дії викликають сумнів у її неупередженості.

В обґрунтування заяви про відвід захисник посилається на те, що у судовому засіданні 26.01.2026 відбулося чергове судове засідання по справі №550/365/25. Стороною захисту було забезпечено участь у судовому засіданні свідка, який перебуває за кордоном, в режимі відеоконференцзв`язку. У судове засідання захисник ОСОБА_5 не мав змоги прибути з причин участі у невідкладних слідчих діях. У зв`язку з цим, перед судовим засіданням подав відповідне клопотання в якому вказав, що відповідні докази поважності причин відсутності у судовому засіданні надасть пізніше та повідомив, що не заперечує проти проведення судового засідання без його участі, а саме в частині допиту свідка, оскільки свідок постійно проживає за кордоном і забезпечити його участь у наступному засіданні могло б не вийти.

Захисник вказує, що обвинувачений ОСОБА_4 був готовий до проведення допиту свідка сторони захисту та наполягав на цьому, але до дослідження письмових доказів обвинувачений був не готовий, заперечував проти цього, наполягав щоб дослідження доказів відбувалося в присутності захисника. Більше того, обвинувачений має вади із зором, ліве око не бачить взагалі, а праве око має відхилення по зору, що не дозволяє фокусуватися на документах більше десяти хвилин.

У судовому засіданні головуюча запитала обвинуваченого думку щодо можливості проведення судового засідання без захисника на що останній повідомив, що готовий провести лише допит свідка, а дослідження письмових доказів проводити тільки за участю захисника. На що суд повідомив, що так не можна та прийняв позицію прокурора та представника потерпілих про можливість проводити судове засідання без захисника та досліджувати письмові докази.

В подальшому, після допиту свідка, постало питання про можливість дослідження письмових доказів, на що обвинувачений заперечив та наполягав на дослідженні письмових доказів лише за участі його захисника. Суд в свою чергу повідомив, що на початку судового засідання обвинувачений погодився проводити судовий розгляд без захисника та проігнорував клопотання обвинуваченого. Таким чином, головуючим суддею порушено право обвинуваченого на захист, порушено принцип змагальності та рівності сторін.

Захисник вказує, що головуючим суддею визнано причини неявки захисника неповажними незважаючи на те, що ОСОБА_5 об`єктивно не мав можливості подати докази участі у слідчих діях.

В цьому ж судовому засіданні суд, до виходу в нарадчу кімнату, надав оцінку показам свідка зазначивши, що сторона захисту викликала свідка, який нічого не бачив. Хоча свідок досить інформативно описав події і зазначив важливі обставини.

На підтвердження зазначених обставин, захисник посилається на відеозапис судового засідання від 26.01.2026. (1:50 хв технічного запису судового засідання та 33:39 хв.; 34:09 хв. технічного запису судового засідання).

Захисник вважає, що провівши дослідження письмових доказів без участі захисника, в даному випадку суд позбавив сторону захисту можливості висловити свою позицію щодо наданих прокурором матеріалів.

Отже, суд не забезпечив сторонам необхідних рівних умов для реалізації їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, порушивши принципи рівності та змагальності сторін, що є істотним порушенням кримінального процесуального закону. Дослідження доказів судом за відсутності захисника, коли обвинувачений проти цього заперечував, є істотним порушенням права на захист та вимог кримінального процесуального закону.

Захисник вказує, що 30.10.2025 головуюча суддя під час допиту потерпілого захисником, знімала питання з розгляду, тим самим унеможлививши висвітлення позиції захисту, натомість давав можливість представнику потерпілих запитувати про те, що власники ставка роблять з рибою, яку виловили, хоч сторона захисту клопотала зняти таке питання з розгляду. Захисник може бути певним чином обмежений судом в допиті свідків, обвинувачених, спеціалістів та експертів, але при допиті обвинуваченого захисник обмежень немає відповідно ст. 351 КПК України. (зафіксовано технічним записом судового засідання за 30.10.2025 ).

Крім того, 10.12.2025 підчас допиту свідка головуюча спочатку надала можливість допитати свідка прокурору а потім запитання ставив представник потерпілих і суд, замість надання можливості перехресного допиту стороною захисту як того вимагає ст. 352 КПК України. Тобто в даному процесі права сторони захисту порушуються. В останню чергу суд надав захисту можливість допитати свідка та забороняв захисту задавати свідку навідні запитання (зафіксовано на 35:50 хв технічного запису судового засідання від 10.12.2025) при тому, що таке право надано ч.7 ст. 352 КПК України. Таким чином, на думку захисника, суд обмежує сторону захисту, порушує принцип змагальності сторін та в цьому виявляється упередженість.

Також, 07.08.2025 у судовому засіданні вирішувалося питання про закриття підготовчого судового засідання. Захисник вказує, що через систему електронний суд, до судового засідання подав відзиви на цивільний позов потерпілих. Перед висловленням думки про можливість закриття підготовчого судового засідання захисник запитав чи долучено до матеріалів справи цивільний позов на, що головуюча відповіла грубо та запитала його, чи готувався він до судового засідання та чи підготовка захисника полягала лише у поданні за п`ять хвилин до судового засідання клопотання про участь у ньому в режимі відео конференції (зазначені обставини зафіксовані технічним записом судового засідання від 07.08.2025).

Після цього у судовому засіданні 19.12.2025 після пояснення захисника ОСОБА_5 яким чином можливо залучити свідка до участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, головуюча повідомила, що мої репліки є хамством. Захисник вказує, що запитав головуючу яка саме репліка є хамством? На що головуюча не повідомила яка саме репліка може бути розцінена як неповага до суду та пригрозила притягненням до дисциплінарної відповідальності (зазначені обставини зафіксовані технічним записом судового засідання від 19.12.2025).

Заявник вказує що після зазначених засідань у обвинуваченого з`явилася стала думка про упередженість суду до нього та взагалі до сторони захисту. Після судового засідання від 26.01.2026 обвинувачений втратив довіру до суду та вважає, що справедливий та неупереджений розгляд кримінального провадження не може бути здійснений цим складом суду.

Також 16.02.2026 адвокат ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченогог ОСОБА_4 подав клопотання про доручення доказів до заяви про відвід судді ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000134.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в судовому засіданні 08.07.2026 головуючий суддя під час того як захисник обвинуваченого оголошував клопотання про витребування доказів та отримати відомості від ЦПМСД щодо перебування у стані сп`яніння потерпілих на час описаних у обвинувальному акті подій, висловила наступну думку: «на вашу думку їх можна бити, якщо вони у стані сп`яніння?» (8 хв. 22 сек. аудіофайл 3145,). Такі вислови судді є оціночними судженнями до виходу в нарадчу кімнату. З цього вже зрозуміло, що головуючий суддя вже не досліджуючи доказів переконана, що потерпілих били, хоча як потім встановлено з показів свідків і обвинуваченого, потерпілі перебували в стані алкогольного сп`яніння та одна одній завдали ушкоджень сіткою для гриля.

Під час судового засідання від 30.10.2025 під час допиту потерпілих головуючий забороняє захиснику робити помітки та записи за результатами відповіді потерпілої, підганяє сторону захисту , наголошує, що запитання необхідно ставити без паузи та перешкоджає захисту допитувати заборонивши задавати навідне запитання, повідомляє, як захист має сформувати питання і задати, що на думку захисника є порушенням вимог п. 6 та 7 ст. 352 та ст. 353 КПК України. Крім того, в порушення ст. 351 КПК суд взяв на себе обов`язок першим допитати обвинуваченого до допиту прокурором та захисником, (запис судового засідання від 30.10.2025, файл 3117 15 хв. 17 сек., 20 хв. 30 сек., 35хв.40сек, 47 хв. 54 сек. запису).

Також, захисник вказує, що під час судового засідання 30.10.2025 (файл запису 2559) головуюча суддя дала зрозуміти, що вважає пояснення обвинуваченого не переконливими 7 хв. 20 сек. запису засідання зафіксовано репліку судді «пояснення так щоб воно не надумано виглядало» Знову ж таки суд не має права оціночні судження виражати чи виявляти свою позицію щодо обставин, доказів чи особи обвинуваченого до виходу в нарадчу кімнату. Обвинувачений до виходу суду в нарадчу кімнату розуміє ставлення суду до обставин справи. Через це є недовіра обвинуваченого до суду в такому складі.

Під час допиту обвинуваченого захисником головуюча перешкодила допиту, заборонивши задавати запитання, не зважаючи на пояснення захисту, що запитувані відомості мають бути зафіксовані та є важливими для висвітлення позиції. Захисник наголошує, що стаття 351 КПК України не містить заборони чи обмежень для захисника в допиті обвинуваченого (з 13 хв 15 сек по 16 хв. 20 сек відеозапису).

Враховуючи вищевикладене, захисник вважає, що наявні обґрунтовані підстави вважати, що суддя ОСОБА_7 є упередженою та підлягає відводу.

Заявник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні подану заяву про відвід судді ОСОБА_7 підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у заяві та у клопотанні про доручення доказів.

Прокурор проти задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_7 заперечував, просив відмовити у задоволенні заяви через її необґрунтованість та вказав, що відсутні підстави, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_7 , а сторона захисту тільки вказує на незгоду у прийнятті певних процесуальних рішень.

Представник потерпілих ОСОБА_6 підтримав прокурора та просив відмовити в задоволенні заяви про відвід судді ОСОБА_7 , вказавши, що цією заявою сторона захисту зловживає своїми правами та затягує процес.

Суддя ОСОБА_7 письмових пояснень щодо обставин, викладених у заяві про відвід, не надала.

Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали заяви про відвід та додані до матеріалів справи аудіо- та відео записи судових засідань, що містяться на флеш-носії та DVD-R диску, судом встановлено наступне.

З долучених аудіо- та відеозаписів, які знаходяться на флеш накопичувачі DATATRAVELER 100 та диску DVD-R вбачається:

- 08.07.2025 на відрізку відеозапису 4 хв. 00 сек головуюча суддя, під час того як захисник обвинуваченого оголошував клопотання про витребування доказів - відомостей від ЦПМСД щодо перебування у стані сп`яніння потерпілих на час описаних у обвинувальному акті подій, висловила думку: «на вашу думку їх можна бити, якщо вони у стані сп`яніння?»;

- 30.10.2026 на відрізку відеозапису о 15 хв. 17 сек., головуюча суддя під час допиту потерпілого захисником, знімала питання з розгляду; о 41 хв 17 сек., головуюча суддя заборонила захиснику задавати навідне запитання; допитувала обвинуваченого до проведення допиту прокурором;

- 10.12.2025 на відрізку відеозапису о 35:50 хв під час допиту свідка головуюча спочатку надала можливість допитати свідка прокурору а потім запитання ставив представник потерпілих і суд;

- 19.12.2025 на відрізку відеозапису з 12:00 до 13:20 , під час розгляду клопотання захисника ОСОБА_5 про допит свідка в судовому засіданні в режимі відеоконференції, головуюча повідомила, що його репліки є хамством;

- 26.01.2026 на відрізку відеозапису о 1:50 обвинувачений ОСОБА_4 був готовий до проведення допиту свідка сторони захисту та наполягав на цьому, але до дослідження письмових доказів обвинувачений був не готовий, заперечував проти цього, наполягав щоб дослідження доказів відбувалося в присутності захисника.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, ст. 80 КПК України передбачає право учасників судового провадження заявити відвід, який повинен бути вмотивованим.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст.ст. 75, 76 КПК України, і такий перелік не є вичерпним.

Зокрема, п. 4 ч. 1 ст. 76 КПК України визначено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. 50 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України»).

При цьому, сама по собі заява про відвід не є безумовною підставою для відсторонення складу суду від участі у кримінальному провадженні. Позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, адже визначальним фактором є можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими (п. 44 рішення у справі «Веттштайн проти Швейцарії»).

Отже, з огляду на те, що особиста безсторонність суду презюмується, заява про відвід судді має ґрунтуватися на доказах, які б підтверджували / встановлювали наявність виправданих побоювань щодо неупередженості судді.

Відповідно до п. 1.1, 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Разом з тим, заявлений обвинуваченим відвід не містить будь-яких належних та підтверджених даних, які б свідчили про існування обставин, які б викликали сумнів у неупередженості судді ОСОБА_7 щодо розгляду даного кримінального провадження та унеможливлювали її участь у даному кримінальному провадженні.

Зокрема, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, думкою судді щодо того чи іншого юридичного питання, а також незгода з порядком ведення процесу судового розгляду справи не може бути підставою для відводу судді. Крім того, у заяві про відвід не наведено фактів прояву суддею поведінки, яка б свідчила саме про його її упередженість чи небезсторонність у цій справі.

Сумніви заявника щодо наявності у судді можливості неупереджено розглянути його справу та прийняти законне та обґрунтоване рішення носять суб`єктивний характер. А той факт, що заявник, внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості судді, не свідчить про її реальну упередженість та необ`єктивність і, як наслідок, не тягне за собою усунення судді від розгляду судової справи.

Також посилання адвоката на те, що головуюча суддя в підготовчому засіданні висловила свої судження до виходу в нарадчу кімнату і тим самим може проявити упереджене ставлення з приводу справи та те, що вже не досліджуватиме докази та переконана, що потерпілих бив обвинувачений є необґрунтованими. Верховний суд колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у постанові від 17 вересня 2025 року по справі №161/1961/24 вказав, що прояв емоцій судом під час судового розгляду є порушенням принципу відстороненості і може ставити під сумнів законність прийнятого рішення і судового процесу в цілому. Однак висловлювання головуючої судді були зроблені 08.07.2025 року, а саме в підготовчому засіданні, коли безпосередній розгляд справи та дослідження доказів не почалося.

Поведінка судді в Україні регулюється Конституцією України, Законом «Про судоустрій і статус суддів», Кодексом суддівської етики та Бангалорськими принципами поведінки судді, які закріплюють незалежність та недоторканність судді, встановлюють вимоги до професійної діяльності, етики, принципи несумісності та дисциплінарну відповідальність, регламентують правила поведінки в суді та поза ним, у соціальних мережах, принципи неупередженості у відповідності до міжнародних стандартів.

Питання дотримання суддею норм етики не може бути процесуальним інструментом зміни складу суду.

З огляду на зазначене, в ході судового розгляду не встановлено існування обставин, які б викликали сумнів у неупередженості судді ОСОБА_7 та які б унеможливлювали здійснення нею об`єктивного розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , а відтак, заявлений відвід є необґрунтованим.

Керуючись ст. 35, 75, 80, 81, 82, 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_7 по справі №550/365/25 у кримінальному провадженні №0000134 від 01.06.2024 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1