Справа № 204/1756/26
Провадження № 1-кп/204/736/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань Чечелівського районного суду міста Дніпра клопотання сторони захисту про здійснення кримінального провадження № 0001509, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань 25 листопада 2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, у закритому судовому засіданні,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченої ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_7 заявив клопотання про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні. В обґрунтування свого клопотання зазначив, що навіть у підготовчому судовому засіданні може бути повідомлено, а саме: оголошено певні діагнози, стан здоров`я, а це є інформацією, яка має обмежений доступ. Крім цього, стороною захисту буде подаватись клопотання про безпідставність призначення обвинувального акту до судового розгляду. В засіданні на лаві підсудних перебуває кваліфікований лікар, а тому в обґрутнуванні свого клопотання вони будуть посилатись на відповідні медичні діагнози, що у свою чергу містить таємницю, яка не може бути розголошеною. У самому обвинувальному акті є прописаними прізвища певних лікарів, а дані лікарі є тими людьми, які на даний час працюють за посадою, а тому у певних осіб може бути викликано певні негативні відгуки відносно вказаних осіб. Суспільство неоднозначно сприймає ту чи іншу обставину. За самим обвинувальним актом є обставини, які не можуть бути розголошені, вони йдуть у хронологічній послідовності, і не оголошення їх є неможливим.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала клопотання свого захисника, просила його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти вказаного клопотання. Пояснив, що він не почув тієї конкретної підстави, яка підпадає під дію ст. 27 КПК України. Натомість, аргументація щодо нерозголошення конфіденційної інформації, то, якщо говорити про певні медичні діагнози, які були встановлені у даному кримінальному провадженні, то вони буди встановлені у потерпілого. Вважав, що оскільки на досудовому розслідуванні не було інформації від представника потерпілого щодо закриття відповідної інформації, а також того, що він прямо забороняє поширення такої інформації, тому така інформація може бути розголошена, більш того, саме на вказаній інформацій й будується обвинувачення, яке було пред`явлено. Вважає, що якщо потерпілий вислове свою позицію та підтримає її, то суд буде взмозі прийняти відповідне рішення. Крім того, слід зазначити, що прямої заборони на даний час не вбачається. Така інформація на стадії досудового розслідування не обмежувалася.

В підготовчому судовому засіданні потерпілий ОСОБА_5 повідомив, що він виключно за відкритість судового розгляду. Він не заперечує щодо оголошення діагнозів, які були встановлені. Якщо є необхідність у розголошенні встановлених діагнозів, то він із цим погоджується та не заперечує. Він повністю за відкритий процес.

Представник потерпілих ОСОБА_6 пояснив, що ст. 27 КПК України передбачена гласність процесу, та відповідні підстави для проведення закритого судового розгляду. В даній справі наразі таких підстав не має. Що стосується діагнозів, то його клієнти не заперечують щодо розголошення діагнозів їх сина, та не мають претензій щодо розголошення. Щодо даних лікарів та обвинуваченої, то на сайті судової влади можливо побачити прізвище, ім`я та побатькові обвинуваченої у загальному доступі. Крім цього, на сайті лікарні ім. Руднєва можливо побачити всі дані лікарів та їх фотокартки. За цей час ніхто жодних погроз та тиск на обвинувачену не здійснював. Лікарня мала із ними судовий процес, який пройшов без жодного тиску. Вони за відкритість, гласність судового процесу задля того щоб громадськість знала про якість лікування, та причину смерті дитини. Задля того, щоб люди знали до кого із лікарів необхідно звертатись, а до кого ні.

Заслухавши клопотання захисника, вислухавши думку учасників процесу, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 27 КПК України кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про обмеження доступу осіб, які не є учасниками судового процесу, в судове засідання під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», якщо участь в судовому засіданні становитиме загрозу життю чи здоров`ю особи. Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі: 1) якщо обвинуваченим є неповнолітній; 2) розгляду справи про кримінальне правопорушення проти статевої свободи та статевої недоторканості особи; 3) необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи; 4) якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом; 5) необхідності забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.11 Кодексу суддівської етики, затвердженого черговим XI з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року, суддя повинен проявляти повагу до права на інформацію про судовий розгляд та не допускати порушення принципу гласності процесу.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст.11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання.

Особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації («медіа» згідно з новим законом «Про медіа») можуть проводити в залі судового засідання фотографування, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом.

Частиною 5 ст.11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» визначено, що розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, визначених законом.

У відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Зазначені вимоги в повній мірі стосуються й прав потерпілого.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 липня 2001 року у справі «Мальхоус проти Чеської Республіки» (п. 55) зазначив, що «проведення судових засідань у відкритому режимі становить основоположний принцип, втілений у §1 ст.6 конвенції. Публічний характер розгляду надає сторонам у справі гарантію, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного висвітлення; це також один із засобів підтримання довіри до судів. Забезпечуючи прозорість здійснення правосуддя, публічність дає змогу досягти мети § 1 ст. 6, а саме забезпечити справедливий судовий розгляд, гарантія якого є одним з основоположних принципів будь-якого демократичного суспільства, у контексті конвенції».

В рішенні Європейського суду з прав людини «Шагін проти України» (Заява № 20437/05) зазначено, що забезпечення відкритості судового розгляду становить основоположний принцип, закріплений у пункті 1 статті 6 Конвенції. Такий публічний характер судового розгляду гарантує сторонам у справі, що правосуддя не здійснюватиметься таємно, без публічного контролю; це також один із засобів підтримання довіри до суддів. Здійснення правосуддя і, зокрема, судовий процес набувають легітимності завдяки гласності. Забезпечуючи прозорість здійснення правосуддя, гласність, таким чином, сприяє реалізації мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, забезпечення якого є одним з основоположних принципів демократичного суспільства у значенні Конвенції (п. 56).

Слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі, зокрема, необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи, якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом (п. 3, 4 ч. 2 ст. 27 КПК України).

Гласність та відкритість є невід`ємними складовими та гарантією права на справедливий суд. Так, реалізуючи принцип гласності, суд забезпечує особам, чиїх інтересів стосується справа, право знати дату, час і місце судового засідання, право бути вислуханим, а також право знати про всі ухвалені рішення у справі. Гласність судового процесу є основною та необхідною умовою справедливого розгляду справи незалежним і безстороннім судом. Водночас відкритість судового процесу передбачає надання тим особам, які цікавляться справою, права бути присутніми в судових засіданнях, стежити за ходом судового розгляду, конспектувати, стенографувати те, що відбувається, використовувати портативні аудіотехнічні пристрої. Відкритий судовий розгляд посилює громадський контроль за діяльністю суду, підвищує у суддів і в осіб, які беруть участь у справі, почуття відповідальності, забезпечує виховний впливсудового процесу.

Згідно ч. 2 ст. 11 Закону України «Про Інформацію» не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження.

При розгляді клопотання сторони захисту, суд враховує наведене захисником обґрунтування необхідності здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, а саме: необхідність оголошення діагнозів, стану здоров`я, що є інформацією з обмеженим доступом; наявність в обвинувальному акті анкетних відомостей інших лікарів, які продовжують працювати, що може викликати негативні відгуки стосовно останніх у зв`язку з неоднозначним сприйняттям суспільством тих чи інших обставин.

Суд зазначає, що діагнози та інформація про стан здоров`я стосуються виключно прав та інтересів потерпілих у даному кримінальному провадженні.

В свою чергу, безпосередньо у судовому засіданні як потерпілий ОСОБА_5 , так й представник потерпілих ОСОБА_6 , надали свою згоду на поширення такої інформації, у тому числі й шляхом висвітлення її у засобах масової інформації та навпаки наполягали на відкритості та гласності судового провадження.

Що ж стосується інформації про ПІБ інших осіб, на які мається посилання в обвинувальному акті, то така інформація не відноситься до конфіденційної та не підлягає закриттю.

Більш того, зазначені в обвинувальному акті особи, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування були допитані в якості свідків стороною обвинувачення на стадії досудового розслідування та можуть підлягати допиту під час судового розгляду.

Будь-яких інших підстав, визначених ст. 27 КПК України для прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні судом не встановлено, а тому у задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання сторони захисту про здійснення кримінального провадження № 0001509, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань 25 листопада 2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 140 КК України, у закритому судовому засіданні, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1