Справа № 136/162/26
провадження 1-кс/136/41/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2026 р. м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , засудженого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець заяву судді Липовецького районного суду Вінницької області ОСОБА_5 про самовідвід від участі у розгляді клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від покарання у виді довічного позбавлення волі,

ВСТАНОВИВ:

10.02.2026 відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями заява №136/162/26 судді Липовецького районного суду Вінницької області ОСОБА_5 про самовідвід від розгляду клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від покарання у виді довічного позбавлення волі була передана на розгляд судді ОСОБА_1 .

Суддя ОСОБА_5 заявив самовідвід від участі у розгляді зазначеного клопотання, мотивуючи тим, що 05.02.2026 згідно з Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями йому на розгляд було передано клопотання №136/162/26 засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від покарання у виді довічного позбавлення волі, авторозподіл якого було проведено без урахування положень абз.3 п.2 ч.2 ст.31 та ч.3 ст.31 КПК України, що на його думку є неправильним та є підставою для самовідводу судді.

Суддя Липовецького районного суду ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, хоча своєчасно і належним чином був повідомлений про час, дату і місце розгляду заяви про самовідвід, зазначивши у заяві про розгляд питання про самовідвід у його відсутність.

Прокурор у судовому засіданні вказав на відсутність правових підстав для самовідводу судді від розгляду клопотання ініційованого засудженим.

Засуджений в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви судді, мотивуючи тим, що жодних правових підстав для самовідводу не встановлено, а ініційовані ним раніше клопотання суддя ОСОБА_5 розглядав одноособово, що у даному випадку слід розцінювати як недобросовісність виконання обов`язків судді.

Вислухавши учасників кримінального провадження, суд встановив із відкритих джерел мережі Інтернет сайту Липовецького районного суду Вінницької області (за посиланням https://lp.vn.court.gov.ua/sud0213/gromadyanam/list_auto_cases/), що 05.02.2026 згідно списку автопризначених справ - заява №136/162/26 засудженого ОСОБА_6 була передана на розгляд судді ОСОБА_5 .

10.02.2026 суддя ОСОБА_5 ініціював заяву про самовідвід від участі у розгляді даного клопотання, зі змісту якої просив відвести його від участі у розгляді клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від покарання у виді довічного позбавлення волі. До заяви не додано жодних доказів.

Відповідно до ст. 124, 126 Конституції України, правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється.

Відповідно до ст. 57 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» після складення присяги судді, особа призначена на посаду судді, набуває повноважень судді. При цьому, вступаючи на посаду судді, така особа урочисто присягає Українському народові об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснювати правосуддя від імені України, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов`язки судді, дотримуватися етичних принципів і правил поведінки судді, не вчиняти дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід (самовідвід) судді, передбачений ст. ст. 75-76 КПК України, зі змісту яких слідує, що однією з підстав для відводу судді (слідчого судді) може бути, зокрема порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п.5 ч.1 ст.75 КПК).

Заява про відвід (самовідвід) має бути мотивованою, тобто не формальною і не такою, що містить загальні чи абстрактні припущення про можливу упередженість поведінки та/або рішень судді в майбутньому. Така заява повинна містити посилання на достатні фактичні дані, які викликають обґрунтований сумнів в неупередженості судді при розгляді конкретної судової справи або виключають його участь.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням ХІ з`їзду суддів України від 22.02.2013, визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Як було встановлено зі змісту заяви судді про самовідвід, на його розгляд надійшло клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення від покарання у виді довічного позбавлення волі.

Разом з цим, суддя як на підставу для самовідводу покликається на положення абз.3 п.2 ч.2 ст.31 та ч.3 ст.31 КПК України, відповідно до яких:

- Клопотання (подання) про вирішення питання щодо заміни покарання у виді довічного позбавлення волі на покарання у виді позбавлення волі на певний строк розглядається колегіально судом у складі трьох суддів;

- Кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Тоді як ст.537, 539 КПК України, обумовлено порядок вирішення питання про звільнення засудженого від покарання, якими не передбачено колегіального розгляду такого питання.

У суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), якою передбачено визначення складу (ст.35 КПК України, відповідно до якої матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів.

Визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Кримінальне провадження, розгляд якого відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів, в обов`язковому порядку розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач.

Відповідно до п.2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду передбачено, що якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Зі змісту зазначених норм слідує, що після визначення головуючого судді для розгляду конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), а у випадку встановлення головуючим суддею після передачі йому справи обставин, що зумовлюють колегіальний розгляд справи, таке питання вирішується процесуальним документом, відтак лише після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації та таке питання не може бути віднесене на вирішення апарату суду.

Приймаючи до уваги викладене, а також те, що безсторонність суду та здійснення провадження в справі на основі додержання законності презюмується, є основним обов`язком судді, суддя не може усуватись від розгляду справи, оскільки кожен суддя, при здійсненні розгляду справи розподіленої на нього згідно з правилами автоматизованого розподілу, зобов`язаний об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснювати правосуддя, керуючись принципами верховенства права та підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов`язки судді, дотримуватися етичних принципів і правил поведінки судді, тому суд приходить до висновку, що заявлений самовідвід суддею ОСОБА_5 є безпідставний, тому задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75-76, 80, 81, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву судді Липовецького районного суду Вінницької області ОСОБА_5 про самовідвід від участі у розгляді клопотання засудженого ОСОБА_4 про звільнення його від покарання у виді довічного позбавлення волі, - залишити без задоволення.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7