ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
Ухвала

Іменем України

13 квітня 2026 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, подане прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 в кримінальному провадженні № 0000137, внесеному до ЄРДР від 22.10.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,-

Встановив:

13 квітня 2026 року на розгляд слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Зі змісту клопотання вбачається, що 26 березня 2026 року на підставі Ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області було проведено обшук приміщення обмінного пункту за адресою АДРЕСА_1 , земельна ділянка з кадастровим номером :07:007:0063, що перебуває в оренді ОСОБА_3 .

Під час проведення обшуку були виявлені та вилучені речі, документи та грошові кошти. 26 березня 2026 року слідчим СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області винесена постанова про визнання вище зазначених предметів речовими доказами.

В подальшому прокурор звернувся до слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про арешт зазначених вище речей, документів та грошових коштів, як тимчасово вилученого майна.

31 березня 2026 року слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 постановлено Ухвалу про повернення зазначеного клопотання для усунення недоліків, строк усунення недоліків 72 години.

Підставою для повернення зазначеного клопотання вказаного його невідповідність вимогам статті 171 КПК України, а саме не зазначення в клопотанні індивідуалізуючих ознак вилучених речових доказів, тобто, не зазначення серії та номерів вилучених грошових коштів у національній та іноземній валюті відповідно до їхньої кількості, не долучення до клопотання їх копій або фото таблиці, для перевірки та їхньої ідентифікації.

Слідчим суддею вказано, що індивідуалізуючі ознаки речових доказів є обов`язковими для зазначення в ухвалі про арешт майна.

Вказана ухвала слідчого судді була направлена до Фастівської окружної прокуратури 31 березня 2026 року.

Ініціатор клопотання стверджує, що супровідний лист та ухвала отримані прокурором 07 квітня 2026 року, відповідно доопрацьоване клопотання направлено слідчому судді 10 квітня 2026 року засобами поштового зв`язку.

Дослідивши зазначене клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з огляду на наступне.

Так, згідно приписів частини 1 та 2 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно приписів частини 1 статті 171 ЦПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно приписів частини 2 цієї статті, У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Згідно приписів частини 3 статті 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Далі, згідно приписів частини 1 статті 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно приписів частини 1 статті 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Під час дослідження клопотання та долучених матеріалів слідчим суддею було встановлено, що 31 березня 2026 року слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 було постановлено ухвалу, в якій наведені конкретні недоліки клопотання та надано строк для їхнього усунення. Зокрема, вказано про необхідність наведення ідентифікуючих номерів і серій вилучених під час обшуку грошових знаків та долучення до клопотання їхніх копій чи фото таблиць, складених під час огляду вилучених коштів.

В цьому випадку слідчий суддя констатує, що вимоги ухвали не виконані, а в клопотанні, повторно поданому до суду, не наведені відомості, що стали підставою для повернення первинної редакції клопотання, також не долучені копії вилучених купюр чи фото таблиці, складені під час їхнього вилучення.

Додатково, слідчий суддя констатує, що прокурором не надано доказів дотримання встановленого слідчим суддею 72-годинного строку на усунення недоліків, що стали підставою для повернення клопотання.

Зокрема, прокурор стверджує, що ухвала слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 ним отримана 07 квітня 2026 року, проте доказів для підтвердження зазначених обставин не надає.

Прокурор не надає копій з журналів реєстрації чи інших документів, які б фіксували факт та дату надходження ухвали слідчого судді до Фастівської окружної прокуратури, що, в свою чергу, позбавляє слідчого суддю можливості перевірити обставини щодо дотримання прокурором визначеного 72-годинного строку для усунення недоліків, які стали підставою для повернення клопотання.

За наведених вище обставин, слідчий суддя повторно повертає клопотання прокурору для усунення недоліків та встановлює в 72 години для усунення недоліків та надання доказів дотримання попередньо встановленого строку усунення недоліків згідно Ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 .

Враховуючи вище наведене, керуючись приписами статті 170-172 КПК України, -

Постановив:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна повернути для усунення недоліків.

Встановити прокурору строк в 72 години для усунення недоліків та надання доказів дотримання процесуальних строків внесення такого клопотання.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Копії ухвали направити до Фастівської окружної прокуратури.

Слідчий суддя ОСОБА_1