Справа № 515/828/26
Провадження № 1-кс/515/1431/26
Татарбунарський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2026 року м. Татарбунари

Слідчий суддя Татарбунарського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про надання дозволу на проведення огляду у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000549 від 09.05.2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

12.05.2026 старший слідчий відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , що здійснює досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000549 від 09.05.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України звернувся до суду з клопотанням про надання йому дозволу на проведення огляду місця події квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрована та мешкає за зазначеною адресою, з метою виявлення та вилучення предметів, що мають значення речового доказу у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000549 від 09.05.2026 року, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України а саме: деформованої пластикової пляшки від якої відходить різкий запах бензину, яку поміщено до сейф-пакету HYQ 0188937; жіночих спортивних штанів зі слідами горіння від яких відходив різкий запах паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до сейф-пакету QHY 0181500; пожежного сміття, яке поміщено до сейф-пакету QHY 0181501.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 09.05.2026 до чергової частини відділення поліції №2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 09.05.2026 приблизно о 12 годині 30 хвилин, внаслідок пожежі було знищено вогнем квартиру АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Потерпілі та загиблі відсутні. Сума збитку встановлюється.

За даним фактом 09.05.2026 року внесені відомості до ЄРДР за №0000549, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

При проведенні невідкладних слідчих дій, з метою врятування від знищення майна, яке підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або є предметом кримінального правопорушення 09.05.2026 у період з 13:30 годин по 15:00 годин першочергово проводився огляд місця події, а саме квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

В ході проведення огляду місця події встановлено, що вказану квартиру було знищено за допомогою вогню, та під час проведення огляду місця події з вказаної квартири було вилучено деформовану пластикову пляшку від якої відходить різкий запах бензину, вказану пляшку вилучено та поміщено до сейф-пакету HYQ 0188937, також під час проведення огляду місця події в кімнаті № 1 було виявлено купу речей та носильного одягу, на яких наявні сліди горіння, з вказаної купи було вилучено жіночі спортивні штани зі слідами горіння від яких відходив різкий запах паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до сейф-пакету QHY 0181500, також в ході подальшого проведення огляду місця події в коридорі вказаної квартири на підлозі було виявлено купу з речами, та пожежним сміттям, з вказаної купи було вилучено пожежне сміття, яке було поміщено до сейф-пакету QHY 0181501.

Вищезазначене майно виявлене та вилучене під час проведення огляду квартири визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000549 оскільки має значення речових доказів у кримінальному провадженні.

На підтвердження клопотання надано: копію витягу з ЄРДР щодо кримінального провадження №0000549 від 09.05.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 194 КК України; копію рапорту пом. чергового ВП № 2 Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області від 09.05.2026; копію акту про пожежу від 09.05.2026; копію висновку про причини виникнення пожежі; копію протоколу огляду місця події від 09.05.2026; копію заяви ОСОБА_5 про дозвіл на проведення огляду від 09.05.2026; копію протоколу допиту потерпілого ОСОБА_5 від 09.05.2026; копію рішення Татарбунарського районного суду Одеської області від 01.02.2008 про визнання права власності; копію витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №21501179 від 09.01.2009; копії протоколів тимчасового вилучення майна від 09.05.2026; копію пояснення ОСОБА_6 від 10.05.2026; копію постанови про визнання речовими доказами, доручення їх до матеріалів кримінального провадження та передачу їх на зберігання від 09.05.2026; копію витягу з наказу начальника ГУНП в Одеській області №613 о/с від 22.05.2025; копію наказу №2845 від 28.11.2025.

Під час судового розгляду слідчий підтримав зазначене клопотання з підстав, викладених у ньому.

Вислухавши думку слідчого, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, дійшов наступного:

Відповідно до ст. 13 КПК України не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим судовим рішенням, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 5, 7 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей, документів та комп`ютерних даних..

Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте в результаті його вчинення.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи; 5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 КПК України ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння із зазначених вище підстав надає право слідчому проникнути до житла за вказаною адресою лише один раз.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий у клопотанні, погодженому прокурором, та під час судового розгляду довів наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено злочин, передбачений частиною 1 статті 121 Кримінального кодексу України; 2) вилучені в результаті огляду речі мають значення для досудового розслідування і можуть бути доказами під час судового розгляду; 3) відшукувані речі знаходилися у зазначеному в клопотанні житлі; 4) дійсно були наявні підстави для проникнення до вказаного житла без ухвали слідчого судді.

Право на повагу до житла як складова права на приватність належить до основоположних прав людини, закріплених на національному та міжнародному рівнях. Конституційний Суд України в Рішенні від 31 травня 2011 року № 4-рп/2011 наголосив на тому, що гарантування кожному прав на повагу та недоторканність житла є не тільки конституційно-правовим обов`язком держави, а й дотриманням взятих Україною міжнародно-правових зобов`язань відповідно до положень Загальної декларації прав людини 1948 року, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року. Зазначені міжнародні акти згідно з ч.1 ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ст. 12 Загальної декларації прав людини, ст. 8 Конвенції, п. 1 ст. 17 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права ніхто не може зазнавати безпідставного посягання на недоторканність свого житла. При здійсненні своїх прав і свобод кожна людина може зазнавати тільки таких обмежень, які встановлені законом виключно з метою забезпечення належного визнання і поваги до прав і свобод інших та забезпечення справедливих вимог моралі, громадського порядку і загального добробуту в демократичному суспільстві (п.2 ст.29 Загальної декларації прав людини).У згаданому Рішенні Конституційний Суд України також зазначив, що конституційна гарантія недоторканності житла не поширюється на випадки, коли суспільні інтереси вимагають правомірного обмеження прав людини, зокрема, для захисту прав і законних інтересів інших членів суспільства, а також задля запобігання кримінальним правопорушенням. Обмеження права особи на недоторканність житла, яке визначено в Конституції України і міжнародно-правових актах, за відповідних обставин, може визнаватися легітимним втручанням держави в права людини з метою забезпечення загального блага.

Приписи ст. 30 Конституції України гарантують кожному недоторканність житла. Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду й обшуку.

Отож, із положень ст. 30 Конституції України слідує таке: допускається наявність невідкладних випадків, коли дозволений інший, за відсутності вмотивованого рішення суду, встановлений законом порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку; невідкладність випадків законодавець обумовлює врятуванням життя людей, майна чи безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину.

Під час розгляду питання про надання дозволу на обшук у порядку ч. 3 ст. 233 вказаного Кодексу слідчий суддя, крім зазначених обставин, має перевірити, чи дійсно були наявні підстави для невідкладного проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді, деталізувати у своєму рішенні питання про необхідність проведення обшуку за невідкладних обставин та вилучення конкретних предметів. Недотримання таких стандартів ЄСПЛ сприймає як ситуацію, коли відсутність попереднього судового дозволу на проведення обшуку не була компенсована наявністю судового перегляду ех post facto (див., рішення в справі Tortladze v. Georgia (no. 42371/08, § 65, 18 березня 2021 року).

В свою чергу, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У справі "Бакланов проти Росії" (рішення від 09.06.2005 року), так і в справі "Фрізен проти Росії" (рішення від 24.03.2005 року), ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу "законності" і воно не було свавільним.

Слідчим суддею, у судовому засіданні, не було встановлено відомостей, які б беззаперечно свідчили, що надання дозволу на огляд становитиме особистий та надмірний тягар, тобто апріорі таке втручання не є свавільним, оскільки отримання дозволу на його проведення здійснено з дотриманням принципу законності та воно є пропорційним до тяжкості кримінального правопорушення та відповідає справжнім інтересам суспільства.

Оскільки з клопотання та поданих до нього матеріалів слідує, що за встановлених обставин огляд проведений органами досудового слідства був найбільш доцільним та ефективним способом виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а також заходом, пропорційним втручанню в право володіння особи, водночас наявність ознак проведення обшуку судом не встановлено, суд дійшов висновку про те, що за умов, що склалися, у слідчого були наявні підстави для огляду без ухвали слідчого судді як невідкладний випадок, а отже, вказаний огляд був проведений відповідно до вимог, передбачених законом, тому клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, ч. 2 ст. 168, 233-237, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Надати дозвіл на проведення огляду квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 , який був проведений за правилами обшуку житла 09.05.2026, в ході якого було виявлено та вилучено:

1. Деформовану пластикову пляшку від якої відходить різкий запах бензину, яку поміщено до сейф-пакету HYQ 0188937;

2. Жіночі спортивні штани зі слідами горіння від яких відходив різкий запах паливно-мастильних матеріалів, які поміщено до сейф-пакету QHY 0181500;

3. Пожежне сміття, яке поміщено до сейф-пакету QHY 0181501.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді та включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Слідчий суддя: