Провадження № 1-кп/761/2433/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2026 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового розгляду ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду матеріали кримінального провадження № 0003137 від 11.09.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження № 0003137 від 11.09.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, зазначивши, що він відповідає вимогам КПК України.

Захисник у судовому засіданні просив повернути обвинувальний акт прокурору у зв`язку із його невідповідністю вимог ст. 291 КПК України, а саме того, що потерпілим у даному обвинувальному акті вказаний ОСОБА_6 , який є померлим.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника.

Суд, виконавши вимоги ст.ст. 342-345 КПК України, ознайомившись з обвинувальним актом, перевіривши виключно його зміст та реєстр матеріалів досудового розслідування вимогам КПК України (не вдаючись до передчасної оцінки наявності чи відсутності доказів винуватості обвинуваченого на цій стадії кримінального процесу), приходить до наступних висновків.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти, серед іншого, рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Так, згідно обвинувального акта ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а саме заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

В обвинувальному акті потерпілим вказаний ОСОБА_6 .

Поряд з цим, в обвинувальному акті також вказано, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У реєстрі матеріалів досудового розслідування кримінального провадження № 0003137 від 11.09.2025 вказана постанова про визнання потерпілим від 23.12.2025.

Суд зазначає, що згідно ч. 1 ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Частина 6 вказаної статті визначає, що якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи або особа перебуває у стані, який унеможливлює подання нею відповідної заяви, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого, а за відповідним клопотанням - потерпілими може бути визнано кілька осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

В обвинувальному акті представником потерпілого вказаний ОСОБА_7 , який як повідомив прокурор є сином померлого ОСОБА_6 , проте відомостей, що ОСОБА_7 має право бути представником потерпілого у кримінальному провадженні суду не надано.

Таким чином вбачається, що у порушення ст. 55 КПК України органом досудового розслідування було невірно визнано померлого ОСОБА_6 потерпілим у кримінальному провадженні, а ОСОБА_6 - його представником, та як наслідок вказано невірний склад учасників кримінального провадження у обвинувальному акті.

З урахуванням наведених норм чинного законодавства України, судом встановлені недоліки обвинувального акта, а саме порушення п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України, які на переконання суду є суттєвими, що перешкоджає призначенню судового розгляду на підставі даного обвинувального акту.

Слід зауважити, що за правилами ст. 337 КПК України судовий розгляд проводиться лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта.

Згідно положення п. (а) ч.3 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 р., згідно якого кожен, кому висунуте обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Сам факт неухильного дотримання вимог Закону при складанні обвинувального акта дає можливість обвинуваченому розуміти в чому саме він обвинувачується та ефективно захищатись від висунутого обвинувачення, а суду за результатами розгляду провадження прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Таким чином, виявлені недоліки свідчать про істотне порушення вимог кримінального процесуального закону при складанні та затвердженні обвинувального акта, у зв`язку із чим він підлягає поверненню для усунення зазначених недоліків прокурору.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 314, 369 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні 0003137 від 11.09.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121КК України - повернути прокурору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1