Єдиний унікальний номер справи 185/1496/26
Провадження № 1-кп/185/1092/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглядаючи у підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру у кримінальному провадженні, що внесене в ЄРДР за №0000009, відносно ОСОБА_3 за ознаками суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, -

за участю прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

законного представника ОСОБА_7 ,

особи, щодо якої вирішується

питання про застосування примусових

заходів медичного характеру ОСОБА_3 , -

В С Т А Н О В И В :

06 лютого 2026 року з Павлоградської окружної прокуратури до суду надійшло клопотання прокурора про застосування примусових заходів медичного характеру в кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 за ознаками суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

В підготовчому судовому засіданні потерпілою ОСОБА_5 було заявлено клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з примиренням потерпілої з особою, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_3 , ніяких претензій до останнього вона не має, в результаті кримінального правопорушення заподіяна шкода відшкодована.

Прокурор просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки ОСОБА_3 , виходячи з висновку експерта, є неосудною особою, тому відсутня суб`єктивна сторона кримінального правопорушення, у зв`язку з чим ОСОБА_3 не притягується до кримінальної відповідальності, а стосовно нього поставлено питання про застосування примусових заходів медичного характеру.

Захисник, законний представник, особа, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру, підтримали клопотання потерпілої, підтвердили факт примирення.

Заслухавши в судовому засіданні сторони кримінального провадження, потерпілу, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.4 ст.286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Як вбачається із роз`яснень, викладених в пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду України № 12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», за наявності передбачених у ст.46 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Відповідно до ст.46 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.125 КК України, належить до категорії кримінальних проступків.

Таким чином, з системного аналізу вказаних норм кримінального та кримінально-процесуального законодавства сліду, що звільнення особи від кримінальної відповідальності відбувається в кримінальному провадженні, що надійшло до суду з обвинувальним актом, а особа, стосовно якої постало питання про звільнення від кримінальної відповідальності, набула статусу обвинуваченого.

В даному кримінальному провадженні прокурор звернулась до суду не з обвинувальним актом, а з клопотанням про застосування до ОСОБА_3 примусових заходів медичного характеру у зв`язку вчиненням останнім суспільно небезпечного діяння, яке підпадає під ознаки кримінального проступку, що передбачений ч.1 ст.125 КК України.

Діючий Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає можливість закриття провадження про застосування примусових заходів медичного характеру у зв`язку з примиренням сторін.

Примирення в розумінні ст.46 КК України можливе лише між підозрюваним/обвинуваченим та потерпілим. Особа, стосовно якої розглядається клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру, не є суб`єктом кримінальної відповідальності через неосудність. Неосудний не підлягає кримінальній відповідальності та покаранню, але до нього можуть застосовуватись примусові заходи медичного характеру.

Примусові заходи медичного характеру застосовуються не як покарання, а для лікування особи та запобігання вчиненню нею нових суспільно небезпечних діянь.

Враховуючи, що ОСОБА_3 скоїв суспільно-небезпечне діяння, передбачене ч.1 ст.125 КК України, та за станом свого психічного здоров`я потребує госпіталізації до спеціального закладу з надання психіатричної допомоги з посиленим наглядом, тому у задоволенні клопотання потерпілої про закриття кримінального провадження у зв`язку з примиренням потерпілої з останнім, слід відмовити .

Керуючись ст. 46 КК України, ст.ст. 284-286, 288 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності у вчиненні суспільно небезпечне діяння, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, у зв`язку з примиренням потерпілої та особи, щодо якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя ОСОБА_1