печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Приватного акціонерного товариства «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат», на бездіяльність слідчого,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад доводів поданої скарги

Адвокат ОСОБА_3 , у порядку ст. 303 КПК України, звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в інтересах ПрАТ «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» із скаргою на бездіяльність слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, яка полягає у не розгляді його клопотання , зобов`язання розглянути клопотання та надати відповідь.

Станом на день подання скарги відповідь щодо розгляду клопотання у строк, передбачений ч. 1 ст. 220 КПК України, відсутня, що і стало підставою для звернення до слідчого судді зі скаргою.

Явка сторін

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не прибув. Про день, час, місце розгляду справи був повідомлений належно. Заяв, клопотань від скаржника не надходило.

У судове засідання представник органу досудового розслідування не прибув, про час та місце розгляду скарги був повідомлений належно, про причини неявки суду не повідомлено. Заяв, клопотань, заперечень не надходило.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з нормами ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Обставини, встановлені слідчим суддею

27.08.2024 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ «Інгулецький гірничо-збагачувальний комбінат» надіслав на електронну адресу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві клопотання про арешт майна у кримінальному провадження № 0000072.

Клопотання отримано органом досудового розслідування 27.08.2024.

02.09.2024 через систему «Електронний суд» надійшла скарга на бездіяльність слідчого.

Норми права, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Мотиви, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Отже, встановлене законом право на заявлення клопотання породжує обов`язок слідчого, прокурора роз`яснити зміст цього права заявнику й спосіб його реалізації. Право на заявлення клопотань виникає в тієї чи іншої особи з моменту визнання її відповідним учасником кримінального провадження.

Представником до матеріалів скарги не долучено жодних доказів на підтвердження того, що товариство має статус у кримінальному провадженні, у зв`язку із чим набуло права у порядку ст. 220 КПК України звертатись до органу досудового розслідування із клопотанням та, у свою чергу, зі скаргою у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, скаржник будучи належно повідомленим про розгляд скарги, не прибув у судове засідання, про причини неявки не повідомив слідчого суддю, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Норми КПК України не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, у судове засідання з розгляду такої скарги.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду скарги заявлені вимоги заявником не підтримуються, у зв`язку з чим, враховуючи вимоги ч. 3 ст. 306 та ч. 2 ст. 307 КПК України слідчий суддя дійшов висновку про залишення скарги без задоволення.

Керуючись ст. 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4