печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2025 року м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 000628 від 24.10.2022

за участі:

представника приватного підприємства «ЧАЙКА-КИЙЛІВ» - адвоката ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ» звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 000628 від 24.10.2022.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.10.2022 у справі № 757/28229/22-к року було накладено арешт на майно, яке належить ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ», шляхом позбавлення права користування, володіння та розпорядження належними приватному підприємству грошовими коштами, що знаходяться на рахунках в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», АТ «СЕНС БАНК».

Заявник вказує, що арешт грошових коштів є необґрунтованим, досудове розслідування здійснюється більше трьох років, з часу накладення арешту жодних слідчих чи процесуальних дій не було вчинено, що свідчить про відсутність необхідності продовження застосування такого заходу забезпечення, що суперечить правам та законним інтересам суб`єкта господарювання. При цьому арешт, накладений зазначеною ухвалою слідчого судді, вже скасовано в частині грошових коштів, належних фізичній особі-підприємцю ОСОБА_5 (ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.06.2024 у справі № 757/10261/24-к) та в частині грошових коштів, належних фізичній особі-підприємцю ОСОБА_6 (ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 17.12.2024 у справі № 757/53951/24-к), а раніше арештоване майно - повернуто власникам.

Вказує, що відсутні будь-які обставини, які б підтверджували, що незастосування арешту призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Вважає, що арештовані грошові кошти не відповідають ознакам речових доказів та відсутній їх зв`язок із даним кримінальним провадженням, а також відсутність аналізу слідчим суддею при накладенні арешту на майно про наявність зв`язку між арештованими грошовими коштами та обставинами кримінального провадження, зокрема їх правовою кваліфікацією.

В судовому засіданні представник ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ» - адвокат ОСОБА_4 вимоги клопотання підтримав просив задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Прокурор в судове засідання не з`явився. Про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином, будь-яких клопотань про неможливість розгляду справи без його участі на адресу суду не надходило.

Слідчим суддею визнано можливим проводити розгляд клопотання за відсутності прокурора, оскільки його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторони захисту, дослідивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000628 від 26.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 197-1, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.10.2022 у справі №757/28229/22-к року було накладено арешт на майно, яке належить, зокрема, ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ», шляхом позбавлення права користування, володіння та розпорядження належними приватному підприємству грошовими коштами, що знаходяться на рахунках в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК»: НОМЕР_1 (код валюти 980: українська гривня); НОМЕР_2 (номер рахунку клієнта (IBAN): НОМЕР_3 ; код валюти 980: українська гривня); НОМЕР_3 (номер рахунку клієнта у старому форматі: НОМЕР_2 ; код валюти 980: українська гривня) та АТ «АЛЬФА-БАНК» (АТ «СЕНС БАНК»): НОМЕР_4 (номер рахунку клієнта у старому форматі: НОМЕР_5 ; код валюти 980: українська гривня); НОМЕР_4 (номер рахунку клієнта у старому форматі: НОМЕР_5 ; код валюти 840: долар США); НОМЕР_5 (номер рахунку клієнта (IBAN): НОМЕР_4 ; код валюти 840: долар США); НОМЕР_5 (номер рахунку клієнта (IBAN): НОМЕР_4 ; код валюти 980: українська гривня).

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При накладенні арешту на вказане вище майно, слідчим суддею, з огляду на дані досудового розслідування в кримінальному провадженні, було встановлено наявність достатніх правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, з метою збереження речових доказів.

За вимогами ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, в тому числі, збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, заявник не довів, як того вимагає ч.2 ст.174 КПК України, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання сторони захисту є передчасним, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що майно, яке може мати ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що такий арешт по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження, а це, в свою чергу, не суперечить абз. 2 ч. 10 ст. 170 КПК України. Крім того, до завдань суду на даному етапі провадження не належить оцінювати, наскільки повно органом досудового розслідування зібрано докази, що стосуються зазначеного кримінального провадження. Завдання суду полягає в тому, щоб дослідити ті обставини кримінального провадження, про які органу досудового розслідування відомо на даний час та які дають достатньо обґрунтовані підстави для звернення до суду з відповідним клопотанням про арешт майна, тобто закон не вимагає щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений в обранні того чи іншого заходу забезпечення кримінального провадження.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Виходячи з викладеного, враховуючи що арешт на майно накладено з метою збереження речових доказів, а також те, що досудове розслідування наразі триває, при цьому доводи клопотання не містять доказів того, що вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність, та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді від 24.10.2022 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене вилучене майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування, а тому відмовляє в задоволенні поданого клопотання.

За таких обставин, керуючись ст. 170, 174, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ПП «ЧАЙКА-КИЙЛІВ» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 000628 від 24.10.2022 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1