Номер провадження 1-кп/205/89/25
У Х В А Л А

Іменем України

02 жовтня 2025 року Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001436 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 , будучи обізнаним про Указ Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року про введення воєнного стану в Україні, вчинив кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Так, 24 серпня 2023 року близько 22 години 00 хвилин ОСОБА_5 , перебуваючи поблизу будинку № 45, що розташований по пр. Івана Мазепи в м. Дніпро, побачив потерпілу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Підійшовши до потерпілої, ОСОБА_5 побачив у неї в сумочці мобільний телефон марки «ZTE» модель: «Blade L9». В цей час, у ОСОБА_5 виник кримінально-протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто мобільного телефону, який належав ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій кримінальний протиправний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що потерпіла під час розмови втратила пильність, переконавшись що його дії є таємними для оточуючих, діючи умисно, з корисливих мотивів, вчиняючи кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, взяв мобільний телефон марки «ZTE», модель «Blade L9», який перебував у внутрішній кишені сумки потерпілої ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_5 , утримуючи вказаний мобільний телефон при собі, залишив місце вчинення злочину, розпорядившись викраденим на власний розсуд. Вказаними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_6 згідно висновку експерта № 4204 від 21.09.2023 майнову шкоду у розмірі 1649 грн. 14 коп.

Умисні дії ОСОБА_5 , що виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого в умовах воєнного стану, кваліфікуються за ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про закриття кримінального провадження 0001436 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку із тим, що з 09 серпня 2024 року були внесені зміни до законодавства і збільшено розмір шкоди, за наявності якої настає кримінальна відповідальність за ст.185 КК України до 3028 грн., в той час як ОСОБА_5 вчинено крадіжку на меншу суму, тобто фактично відбулась декриміналізація діяння і він в теперішній час не підлягає кримінальній відповідальності, у зв`язку з чим наявні підстави для закриття кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання прокурора, просив закрити кримінальне провадження з підстави, передбаченої пунктом 41 частини першої статті 284 КПК України.

Потерпіла ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилася, про день і час проведення слухання справи повідомлялася належним чином.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 41 частини 1 статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 не заперечує проти закриття кримінального провадження № 0001436 за його обвинуваченням, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, із зазначених підстав, а навпаки клопоче про це.

За загальним правилом, закріпленим у ч.2 ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Разом з тим, відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За приписами ч.1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (ретроактивний аспект).

Відповідно до частин 1,6 ст. 3 КК України законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Отже, відповідні зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення, зокрема, якими визначається максимальний поріг для кваліфікації діяння особи як адміністративного правопорушення, є зміною кримінального законодавства України із всіма наступними наслідками, в тому числі в частині їх зворотної дії у часі.

Водночас, Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-IX (далі - Закон №3886-ІХ), який набрав чинності 09.08.2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Частиною 5 Підрозділу 1 Розділу XX Податкового кодексу України визначено, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп.169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України передбачена податкова соціальна пільга у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податковою року.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 гривень.

Відповідно, 50 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб установленого на 1 січня 2024 року становить 1514 гривень.

Із зазначеного вбачається, що з 09.08.2024 року особа підлягає адміністративній, а не кримінальній відповідальності за крадіжку, вчинену у 2024 році, якщо вартість викраденого майна не перевищує 3028 гривень. Викладене узгоджується з постановою Верховного Суду від 22 серпня 2024 року (справа №567/507/23, провадження № 51-7110км23) та постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року (справа № 278/1566/21, провадження № 51-2555кмо24).

Тобто, з 09.08.2024 року змінився розмір вартості викраденого майна, який визначає кримінальну відповідальність за такі дії.

Отже, внесені законодавцем зміни до КУпАП є зміною кримінального законодавства України, які призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону №3886-ІХ має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Відповідно до Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX вартість викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК, у 2023 році становила 2684 грн.

Натомість, як зазначалось вище, згідно з обвинувальним актом, вартість майна, викраденого ОСОБА_5 , становила суму в розмірі 1649 грн. 14 коп.

Згідно з 4? ч.1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Суд вважає, що оскільки Законом №3886-ІХ підвищилась межа, з якої настає кримінальна відповідальність за крадіжку, то вказані обставини є підставою для закриття кримінального провадження за п. 41 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Судові витрати необхідно віднести на рахунок держави.

Долю речових доказів необхідно вирішити у відповідності до ст. 100 КПК України.

Керуючись п. 41 ч. 1 ст. 284, статтями 370-372, 479 -2 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про закриття кримінального провадження, на підставі п. 41 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлюється кримінальна протиправність діяння - задовольнити.

Кримінальне провадження № 0001436 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - закрити на підставі п. 41 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Речові докази:

-мобільний телефон «ZTE» модель: «Blade L9» - повернути потерпілій ОСОБА_6 за належністю;

-DVD диск, з приміщення ломбарду «Імперіал», що зберігається при матеріалах кримінального провадження продовжити зберігати при матеріалах кримінального провадження.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до судової палати з кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1