Провадження № 1-кп/175/1377/25
08 жовтня 2025 року селище Слобожанське Дніпровського
району Дніпропетровської області
Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого - ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 408 КК України, -
Прокурор зазначив, що ОСОБА_4 здійснив дезертирство з місця розташування підрозділу в/ч НОМЕР_1 , яка на той час дислокувалась в населеному пункті АДРЕСА_2 . Потім ОСОБА_4 проводив час на власний розсуд у спосіб не пов`язаний із проходженням військової служби. Обвинувальний акт складено у сел. Слобожанське Дніпропетровської області. Тому вважає, що справа підсудна Дніпровському районному суду Дніпропетровської області.
Обвинувачений у вирішенні питання підсудності поклався на розсуд суду
Захисник підтримав позицію прокурора.
Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали провадження, дійшов наступного висновку.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Законом України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», визначено, що інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.
Порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що є підставою для скасування судового рішення у будь-якому разі (п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинене більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однакові за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.
Відповідно до положень п. 3-1 Розділу ХІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.
Верховний Суд в постанові від 30.01.2024 у справі №336/5209/22 висловив думку, що об`єктивна сторона кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України (дизертирства) полягає у: 1) самовільному залишенні військової частини або місця служби; 2) нез`явленні на службу у разі призначення, переведення, з відрядження, відпустки або з лікувального закладу. У першій формі дезертирство є закінченим злочином з моменту, коли суб`єкт фактично залишив розташування військової частини (місця служби), а у другій - коли він не з`явився в частину (до місця служби) в установлений строк. Фактичний термін відсутності військовослужбовця в місці служби при дезертирстві може не перевищувати навіть і однієї доби, але це має значення лише для призначення покарання.
Відповідно до висновку Верховного Суду, висловленого в ухвалі від 07.10.2024 у справі №157/1049/24, з обвинувального акта вбачається, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 408 КК України, тобто нез`явлення на службу з відпустки до військової частини НОМЕР_2 , яка знаходилася в населеному пункті Новотроїцьке Новомосковського району Дніпропетровської області, з метою ухилитися від військової служби, вчинене в умовах воєнного стану, що відноситься до територіальної юрисдикції Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
Враховуючи наведене, місцем вчинення дезертирства, яке інкримінується обвинуваченому є населений пункт Костянтинівка Краматорського району Донецької області. Місто Костянтинівка Краматорського району Донецької області відноситься до територіальної юрисдикції Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області, підсудність справ якого рішенням Вищої ради правосуддя від 10 жовтня 2024 року № 2994/0/15-24 змінено на Бабушкінський районний суд міста Дніпропетровська.
Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», що набрав чинності 25 квітня 2025 року, визначено змінити найменування Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська на Шевченківський районний суд м. Дніпра.
Згідно з ч. 2 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 32-34, 314 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1