Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/285/26
Номер провадження 1-кс/711/120/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2026 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

скаржника - ОСОБА_3

прокурора - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05.01.2026,-

ВСТАНОВИВ:

Скаржник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської окружної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05.01.2026 року.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що 07 січня 2026 року він звернувся до Черкаської окружної прокуратури з заявою про злочин від 05.01.2026, в якій просив уповноважену особу внести відомості, викладені у заяві до ЄРДР, проте 08.01.2026 він отримав лист з Черкаської окружної прокуратури № 54/1-91-14 про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР та передачу його заяви на розгляд до Смілянської окружної прокуратури.

Вказує, що на день подання даної скарги вимоги ст.214 КПК України невиконані, у зв`язку з чим просив зобов`язати керівника Черкаської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР за його заявою від 05.01.2026 та розпочати досудове розслідування.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 подану ним скаргу підтримав та просив задовольнити, посилаючись на викладені в скарзі доводи та додані до неї матеріали, вказавши, що 07 січня 2026 року ним було подано заяву до Черкаської окружної прокуратури про вчинення кримінального правопорушення за фактом службового підроблення ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 від 10.04.2025, яка, на його думку, є незаконною, безпідставною, винесеною за межами КПК України, за попередньою змовою групою осіб слідчим ОСОБА_6 , прокурором ОСОБА_7 , що були учасниками судового засіданні. На обґрунтування незаконності ухвали зазначив, що 10 квітня 2025 року слідчим суддею Смілянського міськрайонного суду в судовій справі № 703/2590/24, провадження № 1-кс/703/362/25 винесено ухвалу про обрання стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, в якій зазначено, що слідчий ОСОБА_6 звернувся з відповідним клопотанням, проте самого клопотання, яке нібито розглядав слідчий суддя в матеріалах справи немає. В автоматизованій системі в період з 07.04.2025 по 10.04.2025 відсутні відомості про автоматизований розподіл клопотання, що розглядалось 10.04.20205, тоді як згідно звіту про передачу справи раніше визначеному складу суду авторозподіл клопотання у провадженні № 1-кс/703/362/25 поданого слідчим до суду 20.03.2025 відбувся в той же день 20.03.2025. Таким чином, на його думку, за вимогами ст. 186 КПК України дане клопотання від 20.03.2025 втратило свою силу 23.03.2025 зі спливом 72 годин, а нове клопотання у період з 07.04.25 по 10.04.2025 до слідчого судді не надходило. За таких обставин просив зобов`язати уповноважену особу, зокрема керівника Черкаської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР за фактом службового підроблення ухвали слідчого судді від 10 квітня 2025 року у справі № 703/2590/24, провадження № 1-кс/703/362/25, вчиненого за попередньою змовою групою осіб слідчим ОСОБА_6 та прокурором ОСОБА_7 , про що надати йому витяг з ЄРДР та пам`ятку потерпілого. Відповідаючи на питання суду також вказав, що йому відомо, що слідчим суддею 20.03.2025 надавався дозвіл на затримання з метою його приводу, однак жодних викликів до суду він не отримував і від суду не ухилявся, а самостійно з`явився до слідчого судді. Ним оскаржувалась ухвала слідчого судді про обрання стосовно нього запобіжного заходу, яка судом апеляційної інстанції залишена без змін. На теперішній час кримінальне провадження в рамках якого розглядалось дане клопотання, знаходиться на стадії судового розгляду у Смілянському міськрайонному суді. Після відкладення розгляду даної скарги ним було отримано відповідь зі Смілянської окружної прокуратури про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРД за його заявою від 05.01.2026, копію якої просив долучити до матеріалів скарги.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення скарги, зазначивши, що 07.01.2026 на електронну адресу Черкаської окружної прокуратури надійшла заява ОСОБА_3 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення за фактом, як на думку заявника, вчинення службового підроблення ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду від 10.04.2025 про обрання стосовно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, яку він вважає незаконною, необґрунтованою та винесеною поза межами КПК України. Вивчивши зміст заяви та додані до неї матеріали Черкаською окружною прокуратурою не було встановлено обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку з чим вказана заява ОСОБА_3 була направлена до Смілянської окружної прокуратури, прокурорами якої здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, в межах якого було постановлено ухвалу слідчого судді про орання запобіжного заходу. Також прокурор наголосила, що незгода ОСОБА_3 , як підозрюваного, з постановленим відносно нього судовим рішенням, не є безумовною підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а законність та обґрунтованість вказаної ухвали може бути предметом перевірки судом апеляційної інстанції.

Заслухавши доводи скаржника, думку прокурора, дослідивши письмові матеріали, додані до скарги та надані в судовому засіданні скаржником, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що 07.01.2026 ОСОБА_3 звернувся на електронну адресу Черкаської окружної прокуратури з заявою про вчинення, як на думку заявника, злочину, а саме службового підроблення ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 від 10.04.2025, яка, на його думку, є незаконною, безпідставною, винесеною за межами КПК України, за попередньою змовою групою осіб слідчим ОСОБА_6 , прокурором ОСОБА_7 , що були учасниками судового засіданні.

У поданій заяві заявник зазначив, що 10 квітня 2025 року слідчим суддею Смілянського міськрайонного суду в судовій справі № 703/2590/24, провадження № 1-кс/703/362/25 винесено ухвалу про обрання стосовно нього ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, в якій зазначено, що слідчий ОСОБА_6 звернувся з відповідним клопотанням, проте самого клопотання, яке нібито розглядав слідчий суддя в матеріалах справи немає. В автоматизованій системі за період з 07.04.2025 по 10.04.2025 відсутні відомості про автоматизований розподіл клопотання, що розглядалось 10.04.20205, тоді як згідно звіту про передачу справи раніше визначеному складу суду, авторозподіл клопотання у провадженні № 1-кс/703/362/25, поданого слідчим до суду 20.03.2025 відбувся в той же день 20.03.2025. Таким чином, на його думку, за вимогами ст. 186 КПК України дане клопотання від 20.03.2025 втратило свою силу 23.03.2025 зі спливом 72 годин з моменту його подання, а нове клопотання у період з 07.04.25 по 10.04.2025 до слідчого судді не надходило. За таких обставин просив зобов`язати уповноважену особу Черкаської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР за фактом службового підроблення ухвали слідчого судді від 10 квітня 2025 року у справі № 703/2590/24, провадження № 1-кс/703/362/25, вчиненого за попередньою змовою групою осіб слідчим ОСОБА_6 та прокурором ОСОБА_7 , про що надати йому витяг з ЄРДР та пам`ятку потерпілого.

Також до поданої заявником заяви про вчинення злочину останнім додано:

- фотокопія звіту про передачу судової справи раніше визначеному складу суду, досліджена слідчим суддею у судовому засіданні, згідно якого для розгляду справи № 703/2590/24, номер провадження 1-кс/703/362/25, 20.03.2025 о 09:59 було визначено слідчого суддю ОСОБА_5 ;

- ухвала слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 ( перша та остання сторінка), постановленої 10 квітня 2025 року у справі № 703/2590/24, номер провадження 1-кс/703/362/25 про задоволення клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , погодженого прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вид тримання під вартою з визначенням розміру застави стосовно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

За результатами розгляду заяви першим заступником керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 заявнику, 08.01.2026 за № 54/1-91-14 надана відповідь про направлення вказаної заяви до Смілянської окружної прокуратури для перевірки доводів заявника, прокурорами якої здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_3 .

Згідно листа Смілянської окружної прокуратури від 20.01.2026 № 52-419 вих-26 52-20-26, дослідженого в судовому засіданні вбачається, що за результатами розгляду звернення ОСОБА_3 про можливе вчинення кримінального правопорушення було встановлено, що 20.03.2025 слідчий СВ ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 0000417 від 04.05.2024 звернувся до слідчого судді Смілянського міськрайонного суду з клопотаннями про дозвіл на затримання з метою приводу та про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , для розгляду яких автоматизованою системою документообігу суду було визначено слідчого суддю ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 20.03.2025 було надано дозвіл на затримання ОСОБА_3 з метою приводу для участі останнього у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В подальшому, 10.04.2025 слідчим суддею ОСОБА_5 було розглянуто клопотання слідчого від 20.03.2025 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 .

Враховуючи вищенаведене підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення не встановлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Вищезазначена бездіяльність виникає у зв`язку з невиконанням слідчим, дізнавачем, прокурором передбаченого ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язку внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР і таким чином розпочати проведення досудового розслідування за відповідними фактами.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 1 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Також, слід звернути увагу на те, що правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, однак не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана вище інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Таким чином, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Верховного Суду, який у своїх постановах наголосив на такому: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку, чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18); «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18).

Таким чином, детально вивчивши та надавши оцінку заяві ОСОБА_3 про вчинення, як на думку заявника, злочину, а саме службового підроблення ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 від 10.04.2025, яка, на його думку, є незаконною, безпідставною, винесеною за межами КПК України, за попередньою змовою групою осіб слідчим ОСОБА_6 , прокурором ОСОБА_7 , що були учасниками судового засіданні, а також вивчивши та дослідивши в судовому засіданні додані до скарги матеріали, зокрема звіт про передачу судової справи раніше визначеному складу суду від 20.03.2025, фотокопію ухвали слідчого судді від 10.04.2025 у справі № 703/2590/24, номер провадження 1-кс/703/362/25 (перша та остання сторінки), лист відповідь Смілянської окружної прокуратури від 20.01.2026 № 52-419 вих-26 52-20-26 слідчий суддя вважає, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на вчинення слідчим суддею та учасниками справи, зокрема слідчим та прокурором, службового підроблення рішення суду, а фактично зводиться до незгоди заявника та надання останнім оцінки прийнятому слідчим суддею рішенню, а саме з постановленою під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000417 від 04.05.2024 ухвалою про обрання стосовно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням застави, що не може бути безумовною підставою для внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення слідчим суддею та уповноваженими особами органу досудового розслідування та прокуратури.

Посилання ОСОБА_3 на ознаки у діях вищевказаних посадових осіб кримінального правопорушення за ознаками службового підроблення ухвали слідчого судді про обрання стосовно нього запобіжного заходу містить лише суб`єктивний виклад обставин та є припущеннями скаржника, суб`єктивним уявленням щодо неправомірності дій, слідчого судді, слідчого та прокурора, а також ґрунтується на власному аналізі та баченні норм законодавства, в тому числі приписів ст. 186 КПК України, що, на думку слідчого судді, свідчить про відсутність необхідності у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу, а тому, застосування механізму кримінального переслідування та процесуального примусу для дослідження інформації, зазначеної у поданій ОСОБА_3 заяві про кримінальне правопорушення, у даному випадку є невиправданим.

Тому, на переконання слідчого судді, ініціювання кримінального провадження за відповідними фактами може призвести до безпідставного залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також необґрунтованого витрачання сил і засобів правоохоронних та судових органів та призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

Твердження скаржника щодо «втрати сили клопотанням слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку з його не розглядом слідчим суддею протягом 72-х годин», що як зазначає останній, передбачено статтею 186 КПК України, слідчий суддя вважає хибними, оскільки приписи вказаної норми, на яку посилається заявник у своїй заяві, встановлюють лише строки розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчим суддею, судом, порушення яких у зв`язку з відкладенням судового розгляду з будь-яких передбачених законодавством причин (неявка захисника, підозрюваного, участь якого є обов`язковою, тощо, або винесення ухвали про дозвіл на затримання підозрюваного з метою приводу для участі у розгляді клопотання, що і передувало в даному випадку до постановлення ухвали слідчим суддею про обрання запобіжного заходу, що вбачається з відповіді Смілянської окружної прокуратури і не заперечувалось в судовому засіданні самим скаржником), не тягне за собою автоматичну «втрату чинності поданого стороною обвинувачення клопотання», на відміну від строку затримання особи без ухвали слідчого судді, встановленого ст. 211 КПК України.

Також слідчий суддя наголошує, що в разі незгоди з постановленою слідчим суддею ухвалою про обрання запобіжного заходу, останній, в передбаченому законом порядку мав право оскаржити таке рішення у відповідності до норм кримінального процесуального законодавства України до суду апеляційної інстанції.

При цьому незгода учасника судового процесу у справі з прийнятим судовим рішенням не може бути приводом реєстрації заяви, повідомлення про вчинене суддею кримінальне правопорушення. Не скасоване і не змінене судами вищих інстанцій судове рішення, яке набрало чинності (вступило в законну силу), не може розглядатися як неправосудне. Відсутність підтвердження вищою судовою інстанцією у встановленому порядку незаконності і необґрунтованості цього судового рішення визнає (презумує) його правосудність.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 29 листопада 2019 року у справі № 805/5043/15.

Прокурор або слідчий не вправі самостійно визначати, чи є конкретне судове рішення неправосудним, тобто оцінювати його законність і правосудність, в тому числі з точки зору дотримання матеріального закону або процесуальних правил. Така перевірка має здійснюватися лише спеціальними процедурами в процесуальному законі, а саме, шляхом розгляду справи судом апеляційної чи касаційної інстанції, а також за нововиявленими і винятковими обставинами.

Таке твердження співвідноситься з міжнародними стандартами у сфері правосуддя.

У постанові Великої Палати № 818/1526/18 від 30.01.2019, зазначено, що саме у межах процедури оскарження рішення щодо невнесення відомостей до ЄРДР, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в заяві ОСОБА_3 від 05.01.2026 об`єктивних даних, які б свідчили про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а саме службового підроблення ухвали слідчого судді Смілянського міськрайонного суду ОСОБА_5 від 10.04.2025, а викладених у заяві ОСОБА_3 обставин недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування.

Таким чином скаржником не доведено обов`язок уповноважених осіб Черкаської окружної прокуратури внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення та, як наслідок, їх бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за наслідками надходження заяви, а тому в задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Черкаської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 05.01.2026 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1