УХВАЛА

29 вересня 2025 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , дослідивши скаргу ОСОБА_2 на дії керівника органу досудового розслідування Головного управління Національної поліції у Рівненській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області зі скаргою на дії керівника органу досудового розслідування Головного управління Національної поліції у Рівненській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення.

27 серпня 2025 року вона звернулася до Головного управління Національної поліції у Рівненській області із заявою (повідомленням) щодо вчинення кримінального правопорушення, яку нею було направлено електронною поштою, та зареєстровано під вхідним номером С6361 від 27.08.2025 року. Відповіді вона так і не отримала.

У своїй заяві (повідомлення) про злочин вона вказувала наступне: У липні місяці 2025 року нею під час надання правничої допомоги ОСОБА_3 було виявлено ознаки вчинення кримінального правопорушення відносно неї. А саме мною було встановлено: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка м.Острог (тел. НОМЕР_1 ), у 2009 році придбала у ОСОБА_4 житловий будинок у АДРЕСА_1 , і почала там хазяйнувати, використовувати дане житло для проживання, провела за власні кошти ремонт, підключення світла, упорядкування території, встановлення паркану, туалету. У період своєї відсутності залишала даний будинок під наглядом своєї сестри ОСОБА_5 , тел. НОМЕР_2 . Володіла ОСОБА_3 будинком добросовісно, вільно та відкрито і безперервно з 2009 року, належним чином виконуючи обов`язок власника майна по його утриманню. У січні 2025 року нею було виявлено проникнення до її житлового будинку сусіда ОСОБА_6 , який спочатку виправдовувався і пояснював, що пройшов на територію, бо побачив, що вітер пошкодив веранду, а потім неочікувано замінив замки на свої і почав вимагати з неї гроші у сумі 10 000 доларів США, за повернення будинку і допомогу у виготовленні документів на нього.

В ході перевірки інформації наданої ОСОБА_3 , викладені нею обставини знайшли своє підтвердження. У процесі підготовки документів до суду та відповідних запитів, з`ясувалося, що ОСОБА_6 , який зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , реалізуючи свій злочинний умисел, діючи з корисливим мотивом за попередньою згодою із старостою сіл Кутянка, Батьківці, Болотківці, Данилівка, Ілляшівка - ОСОБА_7 підробили виписку із погосподарсьої книги №856/07-07 від 04.08.2022 року внісши до неї завідомо неправдиві відомості про ОСОБА_6 , як голову колгоспного двору по АДРЕСА_1 . Після чого ОСОБА_6 виготовив технічний паспортна будинок та звернувся до із підробленими документами до державного реєстратора Бабинської сільської ради Рівненської області ОСОБА_8 і 15 серпня 2022 року за ОСОБА_6 було зареєстровано право власності на належний ОСОБА_3 житловий будинок у АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №307564360 від 17.08.2022 року, реєстраційний номер нерухомого майна 060, яку він отримав на руки. Таким чином він незаконно, діючи шахрайськи, набув право власності на майно яке йому не належить і не належало, де він ніколи не проживав і не був головою колгоспного двору і ніколи не володів даним будинком. Ймовірно це не єдиний будинок у с.Батьківці, де аналогічним чином, шляхом підробки документів набув у власність ОСОБА_6 , оскільки в його власності наявні декілька житлових будинків у с.Батьківці. Після виготовлення документів на будинок, цей факт він ретельно приховував, будинком не намагався користуватись, він перебував у користуванні, утриманні та повному володінні ОСОБА_3 , яка навіть нічого не підозрювала і збирала документи для оформлення права власності на будинок за нею у судовому порядку. Проте у 2024 році ОСОБА_6 дізнався, що ОСОБА_3 тимчасово виїхала до США, знайшов її номер телефону та почав пропонувати свою допомогу в оформленні документів на будинок, а потім проник до будинку, привласнив усі особисті речі ОСОБА_3 і почав вимагати кошти у сумі 10 000 дол США. Після того як ОСОБА_3 відмовилась виконувати його вимоги, він поспіхом переоформив житловий будинок на свою родичку.

Дії даної особи є протиправними і містять ознаки злочину передбаченого ст. 190 КК України, шахрайство. Крім того, шахрайство було вчинено в умовах воєнного стану та завдало значної шкоди потерпілій.

До 15.04.1991 року на момент припинення існування такої суспільної групи як «колгоспний двір» у зв`язку із введенням в дію Закону України «Про власність», єдиним живим членом колгоспного двору була ОСОБА_4 , яка і набула право власності на це майно, однак не оформила його належним чином, вона і мала право розпоряджатися даним майном, що і зробила продавши його ОСОБА_3 , проте договір належним чином вони оформити не встигли, у 2017 році ОСОБА_4 померла і це майно увійшло до складу спадщини. З моменту припинення існування такої суспільної групи як «колгоспний двір», з 15.04.1991 року, будь-яка реєстрація у домоволодінні не породжує права на це домоволодіння. ОСОБА_6 ніколи не проживав у домоволодінні ОСОБА_4 , не був членом її двору і не міг таким бути, достеменно знаючи про її смерть він вирішив підробити документи, розуміючи що він не має ніяких прав на домоволодіння, маючи вплив на старосту він умовив її підробити документи і видати йому виписку із погосподарської книги №856/07-07 від 04.08.2022 року внісши до неї завідомо неправдиві відомості про ОСОБА_6 , як голову колгоспного двору по АДРЕСА_1 . Такі дії старости сіл Кутянка, Батьківці, Болотківці, Данилівка, ОСОБА_9 також містять ознаки злочину передбаченого ч.1 ст.366 КК України, а дії ОСОБА_6 крім шахрайства містять також ознаки злочину передбаченого ст. 358 ч.4 КК України.

Однак працівники поліції не внесли відомості до ЄРДР як того вимагає ст.214 КПК України, протягом 24 годин після подачі повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

Просить суд зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Рівненській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за моєю заявою від 27 серпня 2025 року про вчинене кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд скарги у її відсутність.

Слідчий в судове засідання не з`явився.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя вважає, що її слід повернути, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

З матеріалів скарги вбачається, що на підтвердження своїх повноважень адвокатом ОСОБА_2 не долучено, ордер про надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_3 .

Згідно з ч.ч.1-3 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути, зокрема, ордер.

При цьому, ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Так, згідно із п.п.12.4. Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги нова редакція, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (із змінами), ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Крім того, у постанові Верховного Суду від 17 серпня 2020 року у справі №911/2636/19 вказано, що Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок, що в разі надання адвокатом правової допомоги в суді в ордері має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду. При цьому, Велика Палата Верховного Суду не визнає ордер документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, якщо в графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" зазначено, що адвокат надає правову допомогу: 1) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності і підпорядкування (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18), 2) у всіх органах, установах, організаціях та підприємствах, а також судах у всіх без винятку справах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 9901/939/18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №9901/939/18 викладено висновок про те, що, «якщо в ордері не зазначено конкретної назви суду, у якому адвокат надає правову допомогу, такий ордер не можна визнати документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги».

Також ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності) (п.9 Положення).

У відповідності до ст.58 КПК України представником потерпілого у кримінальному провадженні може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником, тобто відповідно до ст.45 КПК України такою особою може бути адвокат, відомості про якого внесені до Єдиного реєстру адвокатів України та щодо якого у такому реєстрі відсутні відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Повноваження представника потерпілого - фізичної особи підтверджуються документами, передбаченими статтею 50 КПК України, тобто: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що повноваження особи, яка подала та підписала вказану скаргу, не підтвердженні відповідними документами встановленого зразка, а саме ордером на надання правничої (правової) допомоги, що уповноважує адвоката ОСОБА_2 діяти від імені та в інтересах ОСОБА_3 .

Як передбачено п.1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що скаргу ОСОБА_2 на дії керівника органу досудового розслідування Головного управління Національної поліції у Рівненській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, слід повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст.1, 9, 50, 303, 304, 309 КПК України, ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на дії керівника органу досудового розслідування Головного управління Національної поліції у Рівненській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення повернути особі, яка її подала.

Слідчим суддею роз`яснюється, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_10