ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/8656/25
Провадження № 1?кс/991/8737/25
У Х В А Л А

24 жовтня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

25.08.2025 до Вищого антикорупційного суду у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення.

На підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 25.08.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Зазначена скарга неодноразово призначалася до судового розгляду. Втім заявник ОСОБА_3 двічі подав клопотання про відкладення судового засідання.

Окрім того, 02.10.2025 заявник ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від 13.10.2025 у задоволенні вказаної заяви ОСОБА_3 відмовлено.

У судовому засіданні 24.10.2025 заявник ОСОБА_3 повторно заявив відвід слідчому судді ОСОБА_1 , який, на підставі ч. 4 ст. 81 КПК України, залишений без розгляду як такий, що має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування судового розгляду.

Ухвалою від 24.10.2025 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід секретаря судового засідання ОСОБА_2 .

Обґрунтування скарги

Зі змісту скарги слідує, що 16.08.2025 ОСОБА_3 , подав до САП заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 182, ч. 2, 4, 5 ст. 190, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 376, ч. 2 ст. 3761, ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 4001 КК України, які, на його думку, вчинений суддею Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 . Указана заява одержана САП 18.08.2025 (вх. № 17541?25).

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені в заяві відомості не були внесені до ЄРДР, його не було повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витягу з реєстру.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_3 прохав зобов`язати керівника САП внести до ЄРДР відомості, що викладені в його заяві про кримінальні правопорушення від 16.08.2025 та розпочати розслідування.

Позиції учасників справи

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримав з мотивів, що у ній наведені.

Представник САП, будучи належно повідомлений про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не прибув, про причини неявки не повідомив.

У відповідності до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність прокурора, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги.

За наведених обставин, слідчий суддя вважав за можливе розглянути скаргу у відсутність представника САП.

Мотиви слідчого судді

Заслухавши учасника судового засідання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Обставини справи

Як уже згадувалося, 25.08.2025 ОСОБА_3 звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви від 16.08.2025 (вх. № 17541?25 від 18.08.2025).

Зі змісту згаданої заяви ОСОБА_3 слідує, що він повідомив про те, що суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 , зловживаючи своїм службовим становищем, шляхом втручання в діяльність судових органів та здійснення тиску на суд для ухвалення рішення неналежним складом суду, визначеного в результаті незаконного втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, розглянула справу за позовом ОСОБА_7 .

Так, ОСОБА_7 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо?транспортної пригоди та відшкодування моральної шкоди, який частково задоволено.

Заявник зазначає, що суддя ОСОБА_6 прийняла рішення у справ № 753/11845/18 на користь ОСОБА_7 з істотним порушенням процесуальних норм, зокрема з порушенням правил підсудності, з безпідставним звільненням позивача від сплати судового збору тощо.

Окрім того, на думку заявника, у рішенні Дарницького районного суду м. Києва від 19.11.2019, у виконавчому листі від 17.08.2022 та у виконавчому провадженні № 69804911 убачаються ознаки підроблення документів та використання таких документів.

За наведених у заяві обставин ОСОБА_3 прохав САП внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 182, ч. 2, 4, 5 ст. 190, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 376, ч. 2 ст. 3761, ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 4001 КК України та розпочати досудове розслідування.

Дослідивши зміст заяви від 16.08.2025, слідчий суддя констатує, що в заяві, як і в скарзі від 25.08.2025, не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Заявник не наводить об`єктивних даних, які б підтверджували зазначені ним відомості, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних (злочинних) діянь, надаючи суб`єктивну оцінку правомірності тих чи інших дій, виходячи з власного аналізу та бачення (трактування) норм закону України про кримінальну відповідальність.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності / відсутності в діяннях особи складу злочину (злочинів). У той же час здійснення на стадії внесення до ЄРДР відомостей попередньої перевірки викладеної в заяві інформації покликано не допустити перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне ж відкриття кримінального провадження є недопустимим, позаяк призводить до можливого порушення прав конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційовано, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Артіко проти Італії» від 13.05.1980, не гарантується захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Висновки

Слідчий суддя констатує, що фактично всі доводи ОСОБА_3 , зводяться до незгоди із судовим рішенням, яке набрало чинності, та подальшого виконання вказаного рішення.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обставини, які викладені у заяві ОСОБА_8 від 16.08.2025, не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування у розумінні ч. 1 ст. 214 КПК України, та не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Тому, слідчий суддя не вбачає бездіяльності з боку керівника САП, яка б полягала у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви ОСОБА_3 від 16.08.2025.

Отже, скарга ОСОБА_3 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність заступника Генерального прокурора - керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9