УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області скаргу ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи УСБУ у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 02.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення, за фіксації судового розгляду технічними засобами,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи УСБУ у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 02.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що 02.12.2025 ОСОБА_4 , з використанням адреси електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » подав заяву про кримінальні правопорушення до Управління СБ України у Вінницькій області (адреса електронної поштової скриньки - «»).

Заява стосувалась вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 301-1 КК України.

Так, заявник зазначає, що йому стало відомо про обставини скоєння кримінальних правопорушень з боку блогера ОСОБА_5 за участі його батька та сприяння співробітників СБ України (у тому числі ОСОБА_6 ) і органів прокуратури.

Заявник у скарзі зазначає, що зазначена особа влітку поточного року здійснила придбання з використанням мережі Інтернет дитячої порнографії (та по цей час зберігає її на засобах комп`ютерної та мобільної техніки, у тому числі на території Голосіївського району міста Києва, де періодично зі своїми друзями та дружиною здійснює її перегляд - за участю заступника ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , при цьому, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 здійснюють діяння, що суперечать законодавству у сфері суспільної моралі, зокрема, мастурбуючи один одному із залученням ОСОБА_11 ).

Приховування протиправної діяльності здійснюється за сприяння співробітників СБ України та органів прокуратури, а також із залученням матері ОСОБА_11 - ОСОБА_12 , яка будучи психологом у сфері когнітивно-поведінкової терапії, здійснює надання порад задля маскування причетності своєї дочки до співучасті у подібній діяльності.

Вказані діяння містять у собі ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 301-1 КК України (за співучасті співробітників СБУ).

Про результати розгляду поданої 02.12.2025 на адресу УСБ України у Вінницькій області заяви, заявник просив повідомити на електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

05.12.2025 УСБУ у Вінницькій області заявника повідомило про те, що заяву від 02.12.2025 (вх. № 701/12 від 03.12.2025) щодо можливого вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності розглянуто.

За результатами розгляду зазначено, що вказана заява не відноситься до підслідності органів безпеки.

Із вказаним розглядом звернення заявник не згоден, зважаючи на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження прокурор, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися принципу законності та забезпечувати прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Частина 1 статті 214 КПК України передбачають порядок дій слідчого після отримання заяви про кримінальне правопорушення - прямий обов`язок внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі відповідної заяви/повідомлення та розпочати досудове розслідування.

На предмет позиції слідчого щодо невіднесення заяви до підслідності органів безпеки, слід взяти до уваги позицію Верховного Суду, який неодноразово звертав увагу на те, що КПК України не передбачено обов`язкової вимоги щодо дотримання правил підслідності при внесенні відомостей до ЄРДР.

Тобто особа може звернутися із заявою про вчинення кримінального правопорушення до будь-якого слідчого, дізнавача, прокурора, і вони зобов`язані внести відомості до ЄРДР (у тому числі слідчий УСБУ у Вінницькій області).

Крім того, стаття 214 КПК України не містить вказівки і на можливість не вносити відомості, якщо кримінальне правопорушення не підслідне відповідному органу розслідування (постанови ККС ВС у справах № 332/1189/18 та № 454/2576/17).

Окрім цього заявник зазначає, на адресу УСБУ у Вінницькій області ним було подано саме заяву про кримінальне правопорушення, а не будь-який інший документ, що відповідала вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України та містила усі необхідні реквізити: дата подання, інформація про заявника, виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також правова кваліфікація кримінальних правопорушень з посиланням на відповідну статтю КК України.

Викладені у заяві про кримінальне правопорушення обставини на етапі внесення відомостей до ЄРДР були цілком достатніми для вчинення відповідної дії. При цьому не обов`язкове доведення доказами всіх елементів складів кримінальних правопорушень поза розумним сумнівом.

Також закон не покладає на заявника обов`язок з достовірністю наводити усі ознаки складу кримінального правопорушення. Водночас, заява містила відомості щодо ознак об`єктивної сторони кримінального правопорушення (суспільно небезпечне діяння, час), суб`єктів його вчинення та інші ознаки.

Чинний КПК України не передбачає можливість прийняття рішення щодо відсутності події чи складу кримінального правопорушення на стадії подання заяви про кримінальне правопорушення та з урахуванням визначеного статтею 25 КПК України принципу публічності слідчий зобов`язаний розпочати досудове розслідування та вже за результатами якого прийняти передбачене КПК України рішення по суті. Скерування заяв до такого моменту КПК України не передбачено.

Досудове розслідування розпочинається після внесення відомостей до ЄРДР (ч. 2 ст. 214 КПК України), чого уповноваженою особою УСБ України у Вінницькій області не було здійснено протягом 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

Питання про місце проведення досудового розслідування та про підслідність вирішуються прокурором після внесення відомостей до ЄРДР на підставі поданої заяви про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, відповідно до частини 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Враховуючи викладене, за будь-яких обставин у даному випадку на етапі надходження до уповноваженої особи заяви про кримінальне правопорушення превалюючою є визначена статтею 25 КПК України публічність, як загальна засада кримінального провадження. Згідно цієї засади слідчий зобов`язаний розпочати досудове розслідування після надходження заяви про кримінальне правопорушення.

Враховуючи те, що уповноваженою особою УСБ України у Вінницькій області відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР на підставі поданої 02.12.2025 заяви беззаперечно внесено не було, на переконання заявника вбачається недотримання вимог частини 1 статті 214 КПК України, яка приписує, що «слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування; а також через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР», протягом доби не внесено відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та не розпочате досудове розслідування.

Частина 1 статті 24 КПК України вказує про те, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченого цим Кодексом.

Разом з тим, як визначено ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На підставі вищевикладеного, заявник ОСОБА_4 просив слідчого суддю зобов`язати уповноважену особу УСБУ у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 02.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Заявник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, у поданій скарзі просив слідчого суддю розглянути скаргу за його відсутності.

Під час судового розгляду слідчий ОСОБА_3 заперечила проти задоволення скарги, слідчому судді пояснила, що заява ОСОБА_4 на даний час розглянута та за результатами розгляду встановлено, що кримінальні правопорушення, які ОСОБА_4 описує у скарзі не підслідні УСБУ у Вінницькій області, а тому було прийнято рішення про направлення матеріалів його заяви до органу поліції, про що заявника було повідомлено, а тому просила слідчого суддю відмовити в задоволенні скарги. Надала додаткові письмові матеріали на підтвердження своїх доводів.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України дані справи слухаються за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника, а також те, що відповідно до ч. 2 ст. 306 КПК України розгляд даної категорії справ здійснюється не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, а також ту обставину, що заявник у поданій скарзі просив слідчого суддю розглянути скаргу у його відсутність, тому слідчий суддя приходить до висновку про необхідність розгляду скарги без заявника в межах розумних строків розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Таким чином, вимоги ч. 1 ст. 303 КПК України передбачають, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Під час розгляду, слідчим суддею встановлено, що 02.12.2025 ОСОБА_4 , з використанням адреси електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » подав заяву про кримінальні правопорушення до Управління СБ України у Вінницькій області (адреса електронної поштової скриньки - «»).

Заява стосувалась вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 301-1 КК України.

05.12.2025 УСБУ у Вінницькій області заявника повідомило про те, що заяву від 02.12.2025 (вх. № 701/12 від 03.12.2025) щодо можливого вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності розглянуто.

За результатами розгляду зазначено, що вказана заява не відноситься до підслідності органів безпеки.

Разом з тим, з листа за підписом старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ у Вінницькій області майора юстиції ОСОБА_13 від 05.12.2025 вих. 53/6/1/7-2024, направленого заявнику ОСОБА_4 дослідженого в судовому засіданні вбачається, що СВ УСБУ у Вінницькій області заяву ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 02.12.2025 (вх. №701/12 від 03.12.2025) щодо можливого вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності розглянуто. За результатами розгляду заявнику повідомлено, що вказана заява не відноситься до підслідності слідчих органів безпеки, тому заяву ОСОБА_4 скеровано до ГУНП у Вінницькій області для розгляду та прийняття рішення (вих. №53/6/1/7-2023 від 05.12.2025).

Вказані обставини підтверджуються наданими слідчим в судовому засіданні листом за підписом старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ у Вінницькій області майора юстиції ОСОБА_13 направленого на адресу ГУНП у Вінницькій області від 05.12.2025 вих. №53/6/1/7-2023 від 05.12.2025.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що з метою забезпечення встановлених норм законодавства України, обставини викладені у заяві ОСОБА_4 будуть перевірені уповноваженою особою ГУНП у Вінницькій області, в межах компетенції, відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України в ЄРДР, зокрема має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Закон передбачає необхідність подачі заявником заяви до правоохоронних органів та попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених раніше.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

З огляду на вищенаведене, вивчивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволені скарги ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи УСБУ у Вінницькій області , яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 02.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення, слід відмовити, так як дана скарга є недоведеною, необґрунтованою та такою, що до задоволення не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 306, 307, 309, 369, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи УСБУ у Вінницькій області , яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 02.12.2025 про вчинення кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя