Справа № 991/526/26
Провадження 1-кс/991/527/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 січня 2026 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та

ВСТАНОВИВ:

1.21 січня 2026 року на адресу Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

2.Скарга обґрунтована тим, що 15 грудня 2025 року заявник звернувся до НАБ України із заявою про вчинення кримінальних правопорушень службовими особами державної установи - ВНМУ ім. М.І. Пирогова, на підставі аудиторського звіту МОЗ України від 04 липня 2025 № 13-06/02, передбачених ч. 5 ст. 191, ст. 210 КК України.

2.1.Разом з тим, уповноваженими особами НАБ України відомості про вчинення кримінальних правопорушень до ЄРДР внесені не були, у зв`язку з чим вважає, що уповноваженими особами НАБ України порушено вимоги ст. 214 КПК України, та просить слідчого суддю зобов`язати уповноважених осіб НАБ України внести зазначені в заяві від 15 грудня 2025 року відомості про вчинення кримінальних правопорушень до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

3.Заявниця скарги ОСОБА_3 у судовому засіданні доводи скарги підтримала у повному обсязі, та просила її задовольнити.

3.1.Представник суб`єкта оскарження - НАБ України, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явився. Надіслав письмові заперечення на скаргу.

3.2.Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України неявка представника суб`єкта оскарження не перешкоджає розгляду скарги.

3.3.Заслухавши пояснення заявника скарги, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

4.Як передбачено ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

4.1.Частиною 1 ст. 303 КПК України встановлений виключний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

4.2.На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, у тому числі як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

4.3.У відповідності до ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до частини першої цієї статті, зокрема, щодо корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК України (статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, та кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК України), а також статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України. Водночас, повинна бути наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

5.Заявником ОСОБА_3 у повідомленні до НАБ України зазначається про можливе вчинення кримінальних правопорушень службовими особами Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова, передбачених статтями 191, 210 КК України. Як зазначає заявниця у заяві, то сума ймовірних збитків - 64 млн грн, у зв`язку з чим розгляд скарги віднесено до підсудності ВАКС.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

6. ОСОБА_3 заява від 15 грудня 2025 року про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань направлена до НАБ України засобами електронної пошти та отримана 16 грудня 2025 року.

Разом з тим, скарга ОСОБА_3 надіслана до ВАКС 21 січня 2026 року через систему «Електронний суд».

Відтак, слідчим суддею установлено, що заявник скарги ОСОБА_3 звернулась до суду з пропуском строку, встановленого ч. 1 ст. 304 КПК України, але, ураховуючи, що заявником подано до суду клопотання про поновлення пропущених встановлених законом строків, слідчий суддя вважає можливим поновити заявнику пропущений строк для звернення до суду.

7.Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Тобто, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

8.Слідчим суддею враховується, що особа, яка звертається із заявою про вчинення кримінального правопорушення, може не володіти докладною інформацією про його обставини, втім, таке повідомлення має містити відомості про існування обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення. Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак наведення фактичних обставин, які спонукають його вважати, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

9.Як встановлено слідчим суддею, в своїй заяві до НАБ України заявниця ОСОБА_3 зазначає, що на підставі аудиторського звіту МОЗ України від 04 липня 2025 року встановлено, що службові особи Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова, у тому числі ректор установи: 1) затвердили кошторис із завідомо завищеною бюджетною потребою фонду оплати праці шляхом включення 16 сезонних посад гардеробників як цілорічних, чим порушено вимоги бюджетного планування та створено необґрунтоване бюджетне призначення на суму 936 960 грн; 2) внесли до фінансової звітності недостовірні дані про амортизаційні витрати, чим завищили витрати на 2 176 653 грн; 3) допустили неналежний облік дебіторської заборгованості та умисну бездіяльність щодо її стягнення, внаслідок чого втрачено можливість отримати до спеціального фонду державної установи 60 696 430 грн; 4) допустили інші встановлені аудитом порушення бухгалтерського і бюджетного обліку, що загалом призвели до збитків і втрат державних коштів на суму 64 037 810, 04 грн.

9.1.Відтак, на думку заявника скарги, службові особи Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова вчинили кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 210 КК України.

9.2.Із заперечень представника НАБ України вбачається, що твердження заявника про вчинення вказаних у заяві кримінальних правопорушень не знайшли свого підтвердження під-час попереднього аналізу вказаної заяви, а тому відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР. Про зазначене було повідомлено заявницю листом від 13 січня 2026 року.

10.Проаналізувавши скаргу, заперечення представника НАБ України, слідчий суддя уважає, що викладені заявником скарги обставини не містять будь-яких даних, які б свідчили про вчинення вказаних кримінальних правопорушень.

11.Так, бездіяльність, на яку вказує заявник, щодо порушень бухгалтерського і бюджетного обліку ймовірно на суму 60 696 430,00 грн не може бути кваліфікована як привласнення, розтрата або заволодіння чужим майном, ні як нецільове використання бюджетних коштів службовою особою, а так само здійснення видатків бюджету чи надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або їх перевищенням всупереч Бюджетному кодексу України чи Закону України «Про державний бюджет України» на відповідний рік. Порушення в університеті, на які вказує ОСОБА_3 , стосуються порушення фінансової та/або управлінської дисципліни.

12.Твердження заявника про вчинення кримінальних правопорушень ґрунтується а суб`єктивній оцінці певних подій, проте жодних конкретних відомостей з цього приводу, які могли б бути перевірені в ході досудового розслідування, заява не містить. Посилання на аудиторський звіт МОЗ і порушення, які у ньому встановлені не є беззаперечною підставою для внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень.

13.Як передбачено ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

14.Отже, ураховуючи, що подана ОСОБА_3 до НАБ України заява про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення службовими особами Вінницького національного медичного університету ім. М.І. Пирогова кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 210 КК України фактично не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про те, що відсутня бездіяльність уповноважених осіб НАБ України щодо невнесення відомостей до ЄРДР, у зв`язку з чим наявні підстави для відмови у задоволенні скарги.

На підставі вищенаведеного, керуючись приписами ч. 1 ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя постановив:

1.Поновити заявниці строк на оскарження.

2.Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без задоволення.

3.На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_4