ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1430/25 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 953/9391/25 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

перекладача - ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000172 від 01.02.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 307, частиною 3 статті 28 частиною 2 статті 311 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2025 року клопотання слідчого задоволено та продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_7 у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор", в межах строку досудового розслідування - до 01.01.2026, включно, без визначення розміру застави. Захисник підозрюваного, не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту або ж визначити заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, захисник посилається на те, що ризики, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, взагалі не доведені. Підозрюваний має доньку 2013 року народження, його батько має тяжкі захворювання, мати також має ряд захворювань. Захисник не погоджується із висновком слідчого судді щодо неможливості визначення підозрюваному застави.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти її задоволення, перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку. Порядок продовження строку тримання під вартою визначений статтею 199 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу. Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України. Відповідно до частини 3 статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки. Як вбачається із матеріалів судового провадження, відділом розслідування особливо важливих справ та злочинів, учинених організованими групами, злочинними організаціями СУ ГУНП в Харківській області здійснюються досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000172 від 01.02.2025. 05.08.2025 о 11:55 год. за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених частинами 2, 3 статті 307, частиною 2 статті 311 КК України, в порядку статей 208, 615 КПК України затримано ОСОБА_7 та цього ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні вказаних злочинів, тобто незаконне придбання, зберігання, перевезення та пересилання з метою збуту, а також збут наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, вчинені групою осіб, в тому числі у великих розмірах та повторно. При цьому, 06.08.2025 ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. частинами 2, 3 статті 307, частиною 2 статті 311 КК України, тобто незаконне придбання, зберігання, перевезення та пересилання з метою збуту, а також збут наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, вчинені групою осіб, в тому числі у великих розмірах та повторно.

07.08.2025 слідчим суддею Холодногірського районного суду м. Харкова відносно підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 03.10.2025 включно, без визначення розміру застави.

Постановою першого заступника керівника Харківської обласної прокуратури строк досудового розслідування у даному провадженні продовжено до 3 місяців, а саме до 05.11.2025. 26.09.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова підозрюваному ОСОБА_7 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком в межах досудового розслідування, тобто до 05.11.2025 включно, без визначення застави. 20.10.2025 о 10:30 год. ОСОБА_7 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 307, частиною 3 статті 28 частиною 2 статті 311 КК України, тобто незаконне виробництво, придбання, зберігання, перевезення та пересилання з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, психотропних речовин. вчинені у складі організованої групи, у великих та особливо великих розмірах, у тому числі повторно, а також незаконне придбання, зберігання, перевезення та пересилання прекурсорів з метою збуту, а також незаконний збут прекурсорів, вчинені у склад організованої групи, повторно.

03.11.2025 ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова, строки досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 05.02.2026 включно.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для продовження запобіжного заходу, слідчий суддя врахував наявність обгрунтованої підозри, наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які не зменшилися, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання відповідає вимогам статей 193-194, 199 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри, повідомленої ОСОБА_7 та існування ризиків, встановлених слідчим суддею.

Щодо обгрунтованості підозри суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення у справі «Wloch v. Poland», п.109). Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Матеріали долучені слідчим до клопотання на даному етапі досудового розслідування є достатніми для того, щоб пов`язати підозрюваного з інкримінованими йому злочинами.

Щодо ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, наявність яких встановлена слідчим суддею, колегія суддів зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»). Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від останніх та дослідження їх судом.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. З матеріалів провадження, які були надані органом досудового розслідування слідчому судді, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 є громадянином Киргизстану, підозрюється у вчиненні ряду кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, які є особливо тяжкими та нетяжкими злочинами. Відповідно до змісту повідомленої підозри, ОСОБА_7 , за версією органу досудового розслідування, був організатором та активним учасником організованої групи, до інкримінованих ОСОБА_7 злочинних дій причетні і інші особи. Вказані обставини, з огляду на зміст повідомленої ОСОБА_7 підозри об`єктивно свідчать про наявність ризиків, встановлених слідчим суддею.

Сторона захисту посилається на наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, однак вказана обставина, враховуючи тяжкість інкримінованих ОСОБА_7 злочинів, не спростовує реальної можливості підозрюваного вчинити дії, передбачені пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, що може перешкодити досудовому розслідуванню. Наявність у підозрюваного неповнолітньої дитини, батьків, які мають захворювання, у даному випадку не гарантує належної процесуальної поведінки ОСОБА_7 , у випадку застосування до нього іншого більш м`якого запобіжного заходу. Суд апеляційної інстанції враховує, що необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного обумовлена неможливістю виконання всіх слідчих та процесуальних дій до закінчення строку тримання під вартою, визначеного попередньою ухвалою слідчого судді, оскільки як зазначено у клопотанні слідчого про продовження строку тримання під вартою, органу досудового розслідування необхідно отримати висновки п`яти молекулярно-генетичних експертиз та восьми експертиз матеріалів та речовин, призначених до Харківського НДЕКЦ МВС України та ХНІІСЕ ім. М.С. Бокаріуса; після завершення зазначених експертних досліджень, вирішити питання про наявність в діях підозрюваних складу злочинів, передбачених статтями 313, 317 КК України, 306, 209 КК України; встановити інших осіб, які причетні до злочинної діяльності; закінчити процедуру перегляду грифів таємності з документів, що стали підставою для проведення негласних слідчих (розшукових) дій; виконати вимоги статті 290 КПК України, надавши підозрюваним та їх захисникам доступ до матеріалів кримінального провадження, що на теперішній час складають 24 томи; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; виконати інші слідчі та розшукові дії, необхідність яких може виникнути в ході досудового розслідування.

Слідчим суддею, за результатами розгляду клопотання слідчого, підстав для зміни ОСОБА_7 запобіжного заходу не встановлено. Колегія суддів погоджується з таким висновком, враховуючи обставини, що встановлені під час досудового розслідування.

При вирішенні питання щодо можливості визначення розміру застави, слідчий суддя врахував, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а тому відповідно до пункту 5 частини 4 статті 183 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні. Такі висновки слідчого судді узгоджуються із вимогами КПК України, у зв`язку із чим суд апеляційної інстанції не встановив підстав для визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

У зв`язку із наведеним, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі захисника доводи не є достатніми для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту або визначення застави.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03 листопада 2025 року залишити без змін. Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: