Справа №463/4749/24
У Х В А Л А

про повернення клопотання про арешт майна

10 листопада 2025 року м.Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчої СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001520 від 02.05.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України,

в с т а н о в и в :

07.11.2025 року слідча СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_2 , за погодженням із прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 звернулася з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про накладення арешту на майно, яке виявлене та вилучене 04.11.2025 в період часу з 06 год. 27 хв. по 07 год. 20 хв. в ході обшуку, який було проведено за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на:

- повідомлення Личаківсько-Галицького відділу соціального захисту ЛМР № та №;

- квитанцію ТВВБ №10013/0289 від 28.07.2025 року;

- квитанцію ТВВБ №10013/0331 від 29.07.2025 року;

- платіжну інструкцію №723 від 28.07.2025 року;

- мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy M145G» синього кольору із наявними IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та зі наявними мобільними номерами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 .

Оглянувши представлені матеріали клопотання, приходжу до наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Водночас, як вбачається з клопотання, слідчим не зазначено у клопотанні кому належить майно, на яке він просить накласти арешт, не долученого до такого документів, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, не вказано в клопотанні конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним чи третіми особами таким майном, що суперечить вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України.

Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання про арешт майна без повідомлення власника такого може здійснюватися виключно щодо майна, яке не було тимчасово вилучене. Натомість слідчий просить накласти арешт на майно, що було тимчасово вилучено у ході проведення обшуку.

Також відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду.

При цьому частинами 1, 9 ст. 135 КПК України визначено, що особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.

З врахуванням наведених норм виклик власника майна з врахуванням визначеного нормами КПК України строку розгляду клопотання про арешт майна може здійснюватися виключно шляхом надсилання повістки про виклик електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. Водночас, слідчим у клопотанні не вказано жодних відповідних контактних даних для виклику особи, яка є власником (володільцем) вилученого майна, що унеможливлює належний виклик такої для розгляду клопотання, а отже клопотання в цій частині також не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України,

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищевикладене, зокрема те, що клопотання не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин.

Керуючись вимогами ст.ст.98, 170-173, 236, 395 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчої СВ Львівського районного управління поліції № 1 ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001520 від 02.05.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.358 КК України повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1