Справа №751/7850/25
Провадження №1-кп/751/360/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року місто Чернігів

Новозаводський районний суд міста Чернігова

у складі: головуючого-судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши обвинувальний акт у кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000005 від 15.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Новозаводського районного суду міста Чернігова перебуває обвинувальний акт, затверджений прокурором Чернігівської окружної прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000005 від 15.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Захисник ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_3 , у судовому засіданні заявив клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді застави.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала клопотання захисника та просила задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Згідно зі ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

За змістом статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Чернігова від 07 листопада 2024 року відносно підозрюваної ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 430 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 302 040 (один мільцон триста дві тисячі сороко) гривень.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Чернігова від 03 січня 2025 року підозрюваній ОСОБА_3 було продовжено строк дії обов`язків відповідно до ухвали слідчого судді від 07 листопада 2024 року, на строк здійснення досудового розслідування до 06.02.2025.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Чернігова від 31 січня 2025 року підозрюваній ОСОБА_3 було продовжено строк дії обов`язків відповідно до ухвали слідчого судді від 07 листопада 2024 року, з урахуванням ухвали слідчого судді від 03 січня 2025 року до 30.03.2025.

Ухвалою Новозаводського районного суду міста Чернігова від 30 вересня 2025 року було зменшено розмір застави обвинуваченій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлений ухвалою Деснянського районного суду міста Чернігова від 07.11.2024 з 430 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 302 040 (один мільйон триста дві тисячі сорок) грн, до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 908 400,00 (дев`ятсот вісім тисяч чотириста) грн.

За змістом статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Клішин проти України" у справі від 23 січня 2012 року N 30671/04 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Вирішуючи дане клопотання суд бере до уваги те, що на даний час обвинуваченою не порушуються вимоги закону щодо виконання процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні, що не заперечувалося ніким із учасників кримінального провадження у ході розгляду клопотання. Зокрема як вбачається із пояснень учасників кримінального провадження, після скасування обов`язку не залишати населений пункт, обвинувачена неодноразово за погодженням із органом досудового розслідування виїжджала за межі України у відрядження, однак поверталася на територію України. Також суд бере до уваги, що з плином часу у кримінальному провадженні позиція сторони обвинувачення посилюється у зв`язку з завершенням збирання доказів у кримінальному провадженні, та в цілому з плином часу ризики у кримінальному провадженні мають тенденцію до зменшення.

Однак, суд не може погодитися з твердженням захисника, що ризики в кримінальному провадженні на даний час відсутні. ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, і тяжкість можливого покарання (у разі визнання особи винною) у межах санкції інкримінованої статті кримінального закону є вагомим фактором, який зумовлює наявність ризику переховуватися від суду у кримінальному провадженні. При цьому попередня належна поведінка обвинуваченої значною мірою може бути обумовлена дією запобіжного заходу у виді застави.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що застосування ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави є виправданим на даний час, а тому у задоволенні клопотання захисника слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 184, 193, 194, 331, 369-372, 376 КПК України, суд

Ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 , в інтересах ОСОБА_3 , про скасування запобіжного заходу у вигляді застави відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яким закінчується розгляд кримінального провадження.

Повний текст ухвали суду складено 28.11.2025.

Суддя ОСОБА_1