У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 листопада 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 , розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001013 від 16 травня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 263 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001013 від 16 травня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 263 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає, угоди не укладались. Просив доручити органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечив проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Вважав можливим доручити органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо нього.

Потерпілий та його представник в судовому засіданні не заперечили проти призначення обвинувального акту до судового розгляду. Вважали можливим доручити органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо обвинуваченого. Цивільний позов підтримали.

Заслухавши думку учасників судового провадження щодо можливості призначення судового розгляду, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що кримінальне провадження підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області, даний обвинувальний акт відповідають вимогам ст. 291 КПК України, суттєвих порушень вимог ст. 291 КПК України та обставин, які б перешкоджали призначенню провадження до судового розгляду, судом на даний час не встановлено. Суд звертає увагу, що зазначені висновки суду є результатом розгляду обвинувального акту та доданих до нього документів, а не результатом дослідження доказів.

Достатніх підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою ст. 284 КПК України, судом на даний час не встановлено. Тому суд вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено. Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, суд підстав для проведення у закритому засіданні на даний час не вбачає.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне закінчити підготовче провадження та призначити судовий розгляд.

Відповідно до п.6. ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Враховуючи думку сторін кримінального провадження, положення ст. 314-1 КПК України, суд вбачає необхідність у складанні досудової доповіді щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння.

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що така заява не відповідає вимогам статтей 175 і 177 ЦПК України, з огляду на наступне.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Разом з тим, позовна заява не містить обґрунтованого розрахунку розміру матеріальної шкоди, яку ОСОБА_5 просить стягнути в сумі 116 000,00 грн. (виходячи з яких даних позивачем визначена вказана сума), а також відсутнє обґрунтування розміру і підстав стягнення в розмірі 40000,00 грн. заявленої моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дослідивши подану позовну заяву, суд прийшов до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального Кодексу України: заява не містить обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Положеннями частин 2, 4, 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення «Згідно з оригіналом» чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду від 08 травня 2019 року у справі № 160/7887/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 11.07.2018 у справі № 904/8549/17, від 27 вересня 2021 року № 5026/886/2012, не засвідчені копії документів визнаються недопустимими доказами.

Відповідно частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тобто зі змісту наведеної норми вбачається, що позивач звільняється від сплати судового збору за вимогою про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення (пункт 6 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір"). Також позивачі звільняються від сплати судового збору за вимогами про відшкодування моральної шкоди пред`явленими до органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою (пункт 11 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір") або до держави-агресора російської федерації (пункт 22 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір"). Водночас у цій справі позов пред`явлено до фізичної особи, тобто пільги щодо сплати судового збору за вимогу про стягнення моральної шкоди відсутні.

Позивач, крім матеріальних збитків, заявив також позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, яку вона визначила у грошовій формі (40 000,00 грн).

Моральна шкода є втратою немайнового характеру, натомість відшкодування моральної шкоди відбувається в майновій (грішми, іншим майном) або немайновій формах (публікація спростування недостовірної інформації, публікація рішення суду у засобах масової інформації, інші форми відновлення морального стану особи).

Отже, за змістом частини третьої статті 23 ЦК України позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому або іншому майновому вимірі, правовим наслідком відшкодування якої є грошове або інше майнове стягнення на користь позивача (стягнення грошових коштів, витребування майна, визнання права на майно тощо).

Вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а, отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру (постанова Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц).

Однак, доказів сплати судового збору в частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди в розмірі 40 000,00 грн позивач не надав.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, розмір судового збору за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди в розмірі 40 000,00 грн складає 1211,20 грн (3028,00 грн * 0,4).

Доказів сплати судового збору у частині вимог про стягнення моральної шкоди до позову не долучено, а тому позов підлягає залишенню без руху для надання можливості позивачу сплатити судовий збір також.

На підставі викладеного, цивільний позов слід залишити без руху та надати цивільному позивачу строк для усунення зазначених недоліків - протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення цивільного позову без руху.

Роз`яснити цивільному позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, і вказані недоліки не будуть усунуті, цивільний позов буде вважатися неподаним та повернутим цивільному позивачу.

Керуючись ст.ст. 128, 314, 334 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001013 від 16 травня 2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 263 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 04.12.2025 року на 14 годину 30 хвилин.

Доручити представнику органу пробації Центру пробації в Закарпатській області скласти та подати суду в строк до 25.11.2025 досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_4 .

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Копію ухвали надіслати начальнику органу з питань пробації для виконання.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Цивільний позов представника потерпілого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 до ОСОБА_4 про стягнення моральної та матеріальної шкоди залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити учасникам провадження про їх право ознайомлення з матеріалами кримінального провадження на підставі їх письмового клопотання.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1