ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/925/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 113 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

у Дарницькому районному суді м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 113 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід тримання під вартою строк дії якого спливав 15 січня 2026 року.

Захисниками є ОСОБА_8 (свідоцтво від 29 жовтня 2015 року Серія КВ № 005639) та ОСОБА_7 (свідоцтво від 13 грудня 2017 року № 000210).

13 січня 2026 року був присутній захисник ОСОБА_8 . У зв`язку з відсутністю світла та затриманням доставки обвинуваченого судом розглядались лише невідкладні клопотання.

Так, прокурором було заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому, однак, оскільки дане клопотання не було вручено за 3 години, то судом було оголошено перерву до 16 год. 00 хв. цього ж дня.

О 15 год. секретар судового засідання зателефонувала захиснику ОСОБА_8 та ще раз нагадала про очікування його о 16 год. на що останній підтвердив свою явку. Разом з тим, о 16 год. останній до суду так і не з`явився і слухавку вже не брав.

Суд змушений був видзвонювати іншого захисника ОСОБА_7 щоб розглянути клопотання прокурора.

Суд зазначає, що такі дії захисника ОСОБА_8 є неповагою до суду, а його неявку неповажною.

За викладених обставин суд уважає за необхідне порушити перед органом, уповноваженим на притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності, питання про притягнення захисника ОСОБА_8 до дисциплінарної відповідальності з огляду на наступне.

Відповідно до статті 2 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина 1 статті 28 КПК визначає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. За частиною 2 статті 28 КПК, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд. Частиною 3 статті 28 КПК визначено критерії розумності строків кримінального провадження, до яких зокрема належить поведінка учасників кримінального провадження.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, в якій закріплено право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку, незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, тобто покликані забезпечити аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена.

Згідно з частиною 1 статті 318 КПК судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а за частиною 2 статті 318 КПК судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до пункту 1 частини 7 статті 42 КПК, підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб. Водночас частиною 4 статті 46 КПК визначено, що захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого, захист якого він здійснює, крім процесуальних прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо підозрюваним, обвинуваченим і не може бути доручена захиснику, з моменту надання документів, передбачених статтею 50 цього Кодексу, слідчому, прокурору, слідчому судді, суду.

Відповідно до частини 2 статті 47 КПК захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до статті 12 Кримінального кодексу України кваліфікується як особливо тяжкий за яке передбачено довічне позбавлення волі, а тому участь захисника у даному кримінальному провадженні є обов`язковою. Проведення судового засідання за відсутності захисника є порушенням вимог КПК.

За частиною 1 статті 324 КПК якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на те, що невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права є принцип правової визначеності, тобто загальний принцип права, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності, суд зазначає, що вжите в статті 324 КПК слово «одночасно» не означає обов`язкового визнання неповажними причин неприбуття в судове засідання прокурора чи захисника в тому ж засіданні, в якому вони були відсутні, оскільки це позбавило б такого учасника судового провадження природнього права надати свої пояснення щодо підстав відсутності, а тому суд вважає можливим здійснювати встановлення фактичних підстав неприбуття в подальшому під час судового провадження.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 21 чинного Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012, під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Пунктом 12-1 чинних Правил адвокатської етики, затверджених рішенням з`їзду адвокатів України 09.06.2017 (із змінами від 15.02.2019), встановлено, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Пунктом 17 тих же Правил, визначено, що приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання, а за пунктом 44 під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Суд уважає неповажними причини неприбуття захисника ОСОБА_8 у судове засідання 13 січня 2026 року на 16 год. 00 хв., а його поведінку, як неповага до суду та інших учасників судового провадження.

Крім того, захисником не надано жодних розумних та обґрунтованих пояснень таких своїх дій.

З урахуванням наведених вище обставин на думку суду, в процесуальній поведінці адвоката ОСОБА_8 наявні ознаки дисциплінарних проступків, а саме: порушення правил адвокатської етики та неналежного виконання професійних обов`язків внаслідок створення перешкод для судового розгляду даного кримінального провадження. Тому суд вважає за необхідне порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури регіону, де він обліковується.

Керуючись статтями 42, 46, 47, 324, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Порушити питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 (свідоцтво від 29 жовтня 2015 року Серія КВ № 005639) перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури м. Києва.

Зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісією адвокатури м. Києва повідомити Дарницький районний суд міста Києва про результати розгляду цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

___________________ _______________ ______________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3