Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/349/26
Провадження №: 1-кп/332/270/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2026 р. м. Запоріжжя

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді: ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , розглянувши в режимі відеоконференції у судовому засіданні у залі Заводського районного суду м. Запоріжжя матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0004641 від 23 червня 2025 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 408 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Заводського районного суду м. Запоріжжя перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004641 від 23 червня 2025 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 408 КК України.

У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки термін перебування під вартою обвинуваченого закінчується 05.02.2026 року, а жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 цього Кодексу.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення чи вчинити інше.

Положеннями ст. 199 КПК України визначений порядок продовження строку тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність у нього постійного місця роботи або навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувались до нього раніше, наявність повідомлень особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, а також розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа.

Частиною 1 ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 09.12.2025 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , строком до 05 лютого 2026 року.

Вирішуючи питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, суд вважає, що прокурор належним чином мотивував своє клопотання.

Так, суд вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувалися при застосуванні до обвинуваченого даного виду запобіжного заходу, на даний час не відпали і не зменшились, оскільки ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, яке законодавцем віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, санкція статті передбачає покарання від 5 до 12 років позбавлення волі. Так, розуміючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення (злочину), суворість та невідворотність покарання, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від суду, що вказує на те, що обвинувачений може вжити заходів, щоб уникнути відповідальності, відповідно наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1. ст. 177 КПК України.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 може перешкоджати встановленню істини у справі, узгодивши свої показання з показаннями інших осіб (свідків) або вчинити тиск з метою спонукання їх змінити показання, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також, зважаючи на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , останній може повторно вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі, проти встановленого порядку несення військової служби.

При продовженні строку тримання під вартою обвинуваченому, суд також враховує вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з яким обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Крім того, відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Враховуючи відсутність альтернативи під час обрання (заміни) запобіжного заходу під час дії воєнного стану, відносно військовослужбовця, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого, в тому числі ст. 408 КПК України, за наявності ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою виконання процесуальних обов`язків, суд вважає, що строк тримання ОСОБА_4 під вартою слід продовжити на шістдесят днів.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи всі обставини справи, суд вважає за можливе залишити без змін розмір застави обвинуваченому ОСОБА_4 , визначений ухвалою слідчого судді від 09.12.2025 у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120,00 гривень.

У разі внесення застави, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 2 (два) місяці, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 314-316, 372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити терміном на 60 (шістдесят) діб, тобто по 26 березня 2026 року включно.

Залишити без змін розмір визначеної ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 09.12.2025 суми застави, а саме: сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 121 120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) грн. і, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок № UA5001205, відкритий в Держказначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, , в призначенні платежу обов`язково зазначати інформацію про ПІБ обвинуваченого, номер справи і суд в якому обрано запобіжний захід.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення вказаної застави на ОСОБА_4 строком на 2 (два) місяці покладаються наступні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1) не відлучатися за межі Запорізької області без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за кожною вимогою до суду.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня оголошення до Запорізького апеляційного суду через Заводський районний суд м. Запоріжжя, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 26 січня 2026 року.

Суддя: ОСОБА_1