Справа № 132/3824/25
Ухвала

Іменем України

14 листопада 2025 року місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000400 від 13 листопада 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , звернулась до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що 13.11.2025 року до відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що близько двох місяців тому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: Вінницька область, Хмільницький район, с. Сальник зникла безвісти. Виїздом слідчо-оперативної групи на місце пригоди встановлено, що ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем свого проживання та її співмешканець ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 самостійно захоронив її на земельні ділянці домоволодіння, де вони спільно проживали у зв`язку із відсутністю коштів на поховання. Під час розтину трупа ОСОБА_6 ознак насильницької смерті встановлено не було. 13.11.2025 року проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де розташовується домоволодіння, що належить ОСОБА_8 . В ході огляду місця події земельної ділянки, на глибині 1 м на відстані близько 2 м від житлового будинку виявлено труп ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак в зв`язку із відсутністю коштів на поховання, її співмешканець ОСОБА_7 закопав її на земельній ділянці домоволодіння, де вони спільно проживали. Під час проведення огляду житлового будинку в кімнаті наявні були 2 ліжка, на одному з яких виявлено матрац білого кольору та ковдру червоного кольору зі слідами РБК, а на іншому матрац червоного кольору зі слідами РБК. В подальшому вилучено фрагмент тканини матрацу червоного кольору зі слідами РБК, який поміщено до паперового конверту, опломбованого пломбами NPU-1740132, NPU-1730133; фрагмент тканин матрацу білого кольору зі слідами РБК поміщено до паперового конверту, опломбованого пломбами NPU-1740136, NPU-1740137, а також фрагмент ковдри червоного кольору зі слідами РБК, які поміщено до паперового конверту та опломбованого пломбами NPU-1740134, NPU-1740135. В подальшому вилучені речі було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні. Необхідність в арешті вилучених речей обґрунтовується наявністю підстав вважати, що вони можуть містити сліди вчинення кримінального правопорушення, а отже являються речовими доказами у кримінальному провадженні. Беручи до уваги вищевикладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно, слідчий звернулась до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий, прокурор та власник майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначених осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею достеменно встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000400 від 13 листопада 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Як вбачається із протоколу огляду місця події, складеного 13.11.2025 року слідчим СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_4 було виявлено та вилучено фрагмент тканини матрацу червоного кольору зі слідами РБК, фрагмент тканини матрацу білого кольору зі слідами РБК та фрагмент ковдри червоного кольору зі слідами РБК, які відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст.171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на вилучене майно.

Слідчим суддею враховано, що у разі не накладення арешту на це майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту вказаного майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні слідчого є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні вилученого майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000400 від 13 листопада 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене відповідно до протоколу огляду місця події, складеного 13.11.2025 року слідчим СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_4 та яке відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 13.11.2025 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, а саме на фрагмент тканин матрацу червоного кольору зі слідами РБК, фрагмент тканин матрацу білого кольору зі слідами РБК та фрагмент ковдри червоного кольору зі слідами РБК.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000400 від 13 листопада 2025 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя