УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваної ОСОБА_4 розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №4 ОПУР №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Михайлівка Вільнянського району Запорізької області, громадянину України, українку, з середньою освітою, офіційно не працевлаштовану, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судиму:

- 26.09.2018 Вінницьким міським судом Вінницької області за ч.1 ст.190 КК України із призначенням покарання у вигляді штрафу у розмірі 50 (п`ятдесят) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок;

- 08.09.2025 Заводським районним судом м. Запоріжжя за ч.1 ст.190 КК України до 1 року обмеження волі, у порядку ст.75 КК України від відбування покарання звільнена з випробувальним строком на 1 рік.

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

15 грудня 2025 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими СВ ВП №4 ОПУР №1 ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 16.10.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000663 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України, за підозрою ОСОБА_4 в скоєнні кримальних правоорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Підозрювана ОСОБА_4 не заперечувала проти задоволення клопотання.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

ОСОБА_6 , будучи раніше судимою за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України, на шлях виправлення не стала та під час дії випробувального строку, призначеного судом, не виконала покладені на неї обов`язки, передбачені ч.1 ст. 76 КК України та повторно скоїла шахрайство при наступних обставинах.

Так, 10.10.2025 о 08 год. 50 хв. ОСОБА_6 , прийшла до грузинської пекарні, розташованої за адресою: м. Одеса, вул. Академіка Корольова, 80/2, де, маючи умисел на заволодіння чужим майном шляхом обману, представившись вигаданим ім`ям ОСОБА_7 , зловживаючи довірою керуючої пекарнею ОСОБА_8 , запропонувала останній у ході телефонної розмови придбати у неї рослинну олію яка нібито знаходиться на «Південному» ринку у м. Одесі, за вигідною ціною. ОСОБА_8 , будучи введена в оману ОСОБА_6 , погодилася на її пропозицію та дала вказівку ОСОБА_9 , яка проходила стажування у пекарні як продавець товару, видати ОСОБА_6 свої особисті грошові кошти у сумі 5600 гривень для придбання 16 пляшок рослинної олії за ціною 350 грн. за 1 пляшку об`ємом 10 л та попросила пекаря ОСОБА_10 піти з ОСОБА_6 на ринок «Південний» за олією.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_6 , отримавши від ОСОБА_9 грошові кошти у сумі 5600 грн. пішла з ОСОБА_11 на ринок «Південний», де, попросивши останнього почекати біля рибного ряду, втекла у невідомому напрямку, розпорядившись грошовими коштами на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_8 , матеріальну шкоду на суму 5600 грн.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленого ОСОБА_6 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення потерпілої ОСОБА_8

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 яка повідомила про обставини скоєного кримінального правопорушення;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 яка повідомила, що 10.10.2025 перебуваючи на робочому місті, а саме в приміщенні грузинської випічки за адресою: АДРЕСА_2 , близько о 09:00 год, до закладу підійшла жінка та попросила покликати керуючу пекарні, якої на той момент не було в закладі. Після чого остання попросила зателефонувати їй, та в ході розмови повідомила, що вона продає рослинну олію по вигідній ціні та в ході розмови керуюча ОСОБА_8 погодилась придбати 6 пляшок олії за 5600 гривень. Після чого ОСОБА_8 сказала ОСОБА_9 дати вказаній жінці з каси грошові кошти в сумі 5600 гривень, що у подальшому остання і зробила;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімкам за участю свідка ОСОБА_9 яка впізнала ОСОБА_4 як таку, якій 10.10.2025 близько о 09:00 год, перебуваючи в приміщенні грузинської випічки за вказаною адресою, свідок, по вказівці ОСОБА_8 передала грошові кошти в сумі 5600 гривень за рослинну олію;

-протоколом огляду відеозапису з приміщення грузинської випічки за адресою: АДРЕСА_2 , на якому наявний момент передачі грошових коштів ОСОБА_9 ОСОБА_4 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який повідомив, що 10.10.2025 перебуваючи на робочому місті, а саме в приміщенні грузинської випічки за адресою: АДРЕСА_2 , близько о 09:00 год, до закладу підійшла жінка та попросила покликати керуючу пекарні, якої на той момент не було в закладі. Після чого остання попросила зателефонувати їй, та в ході розмови повідомила, що вона продає рослинну олію по вигідній ціні та в ході розмови керуюча ОСОБА_8 погодилась придбати 6 пляшок олії за 5600 гривень. Після чого ОСОБА_8 сказала ОСОБА_9 дати вказаній жінці з каси грошові кошти в сумі 5600 гривень, що у подальшому остання і зробила. Після чого в ході телефонної розмови ОСОБА_8 дала вказівку свідку, щоб той пішов з невідомою жінкою та допоміг принести до закладу рослинну олію. В подальшому дійшовши з невідомою жінкою до «Південного ринку» остання повідомила, що ОСОБА_11 почекав її та пішла у невідомому напрямку. Приблизно через 20 хвилин свідок повернувся до закладу та повідомив, що невідома йому жінка пішла та більше на місце де вона сказала почекати її не повернулась;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімкам за участю свідка ОСОБА_11 який впізнав ОСОБА_4 як таку, якій 10.10.2025 близько о 09:00 год, перебуваючи в приміщенні грузинської випічки за вказаною адресою, свідок, по вказівці ОСОБА_8 передала грошові кошти в сумі 5600 гривень за рослинну олію;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч. 2 ст. 190 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску. А тому існуючі законодавчі обмеження для виїзду громадян України за кордон, на що звертала увагу сторона захисту, не виключають такої можливості.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ч. 2 ст. 190 КК України усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Крім того, зазначений ризик підвищений відсутністю офіційного працевлаштування підозрюваного, а також специфікою інкримінованого кримінального правопорушення.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

Підозрювана ОСОБА_6 володіє інформацією про кримінальне провадження стосовно неї, обставин, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, а тому може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.8. вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується,

Підтверджується тим, що підозрювана будучи раніше судимою за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 КК України, на шлях виправлення не стала та під час дії випробувального строку, призначеного судом, не виконала покладені на неї обов`язки, передбачені ч.1 ст. 76 КК України та повторно скоїла шахрайство.

3.9. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний має родину, певні хвороби та позитивно характеризується, водночас зазначені обставини суттєво не знижують встановлених ризиків з врахуванням специфіки інкримінованого злочину.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який відповідає верхній межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.9. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду який здійснює досудове розслідування, судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

-не відлучатися із Запорізької області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками, за винятком участі у слідчих (розшукових) діях.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти. При визначенні першого з наведених обов`язків слідчий суддя враховує місце проживання та місце роботи підозрюваного.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 ОПУР №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_6 задовольнити.

Обрати до підозрюваної ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 10 лютого 2026 року включно.

У зв`язку із застосуванням зазначеного вище запобіжного заходу заборонити підозрюваній ОСОБА_6 цілодобово залишати місце свого проживання: АДРЕСА_1 .

У зв`язку із застосуванням зазначеного вище запобіжного заходу відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти строком до 10 лютого 2026 року включно на підозрювану ОСОБА_6 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду який здійснює досудове розслідування, судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

-не відлучатися із Запорізької області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками, за винятком участі у слідчих (розшукових) діях.

У разі порушення підозрюваною ОСОБА_6 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного за клопотанням сторони обвинувачення слідчим суддею (судом) може бути вирішено питання про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

На ухвалу протягом п`яти днів з моменту її оголошення до Одеського апеляційного суду може бути подано апеляцію, подача якої не зупиняє дії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1