провадження №1-кс/279/67/26
Справа № 279/3859/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 року м. Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000464 від 20.06.2025 за ч.2 ст. 190 КК України ,-

В С Т А Н О В И В:

До Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшло вищезазначене клопотання в якому заявник просить слідчого суддю скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Коростенського міськрайонного суду від 25.06.2025 по справі 279/3859/25 (провадження 1-кс/279885/25) на мобільний телефон чорного кольору з сірими бортами марки Ulefone» модель «Armor 22».

В обґрунтування заявлених вимог в клопотанні зазначено, щостаном на момент звернення з вказаним клопотанням товарознавча експертиза для встановлення вартості мобільного телефону пооведена, висновок долучено до матеріалів кримінального провадження у зв`язку з цим в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що в межах кримінального провадження з телефоном щодо якого подано клопотання про скасування арешту на майно проведені всі необхідні слідчі дії, в подальшому арешті відпала потреба.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, прийшов до наступного висновку.

Арешт майна - це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

При вирішенні питання про накладення арешту на вищезазначене майно, ініціатором клопотання було доведено, що воно може бути процесуальним джерелом доказів.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи судом під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Частиною 1 ст. 100 КПК України встановлено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Судом встановлено, що 20.06.2025 року в період часу з 09 год. 48 хв. год. по 10 год. 20 хв. проведено огляд відкритої ділянки місцевості за адресою: м. Коростень по вул. Грушевського 10 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон чорного кольору з сірими бортами марки Ulefone» модель «Armor 22», який належить ОСОБА_3 .

Зазначена особа не є учасником даного кримінального провадження (потерпілий), наполягає на скасуванні арешту та поверненні телефону йому , як власнику.

Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано захист права власності. Згідно з цією нормою кожна особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом.

Так, процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

У силу ст. 9 КПК при виконанні вказаного вище обов`язку слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, статтею 8 КПК наголошено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом безпосереднього застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання вимог закону усіма учасниками кримінального провадження, та зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Враховуючи, що сторона обвинувачення не наполягає на продовженні збереження арешту , слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 26, 27, 107, 174, 182, 194, 314, 315, 369, 371, 372КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Коростенського міськрайонного суду від 25.06.2025 по справі 279/3859/25 (провадження 1-кс/279885/25) на мобільний телефон чорного кольору з сірими бортами марки Ulefone» модель «Armor 22», в решті ухвалу залишити без змін.

Зазначений мобільний телефон повернути власнику ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4