печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5851/26-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001433 від 18.07.2024, про продовження строку тримання під вартою,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Російської Федерації, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, -

Учасники судового провадження (в приміщенні суду):

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого групи слідчих Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 погоджене з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001433 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

Задля дієвості цього провадження у органу досудового розслідування виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на мету і підстави продовження такого запобіжного заходу слідчий просить продовжити в межах строку досудового розслідування, строк тримання останнього під вартою з визначенням застави у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 1 164 800 гривень.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечувала, зазначаючи, що наведені у клопотанні слідчого ризики не підтверджуються жодними доказами. Крім того, захисник вказала на непомірність раніше визначеного розміру застави. За такого, враховуючи позитивні характеризуючі дані про особу підозрюваного, а також наявність на його утриманні малолітньої дитини, просила застосувати інший більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_4 доводи захисника підтримав.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, вивчивши клопотання, письмові заперечення, дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими вони обґрунтовуються, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001433, у якому 08.11.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

21.11.2025 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становило 1 514 000 гривень, а також покладенням обов`язків в разі її внесення. Далі, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.01.2026 було продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 із визначенням застави у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становило 1 164 800 гривень.

Постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців, тобто до 25.12.2025 року. Далі, цей строк було продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 30.01.2026 до шести місяців, тобто до 08.05.2026.

Як вбачається з матеріалів клопотання запобіжний захід у вигляді тримання під вартою був застосований до підозрюваного ОСОБА_4 з урахуванням тяжкості інкримінованих йому злочинів, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у вказаній статті.

З вимог ст. 177 КПК вбачається, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Розглядаючи клопотання про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування цього запобіжного заходу, та умови, за яких таке продовження можливе.

Так, розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для доцільності продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя зважаючи, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення винуватості чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Більш того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 року Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Європейського Суду з прав людини, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, у тому числі наявності або відсутності умислу в діях особи, належності та допустимості зібраних у справі доказів, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його винуватості, у тому числі правильність кваліфікації його дій, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а дослідження та оцінка доказів, встановлення наявності або відсутності події та складу кримінального правопорушення, та достатності доказів для доведеності винуватості особи, відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

За такого, сукупність зібраних доказів та матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для продовження щодо підозрюваного ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу.

Слідчий суддя вважає, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно продовжують існувати та для їх запобігання необхідно продовжити останньому строк дії запобіжного заходу.

На підставі наданих сторонами матеріалів, слідчим суддею надано оцінку в сукупності всіх обставин, що враховуються при продовженні строку тримання під вартою, передбаченим ст.ст. 178, 199 КПК, та на переконання слідчого судді, такі відомості не спростовують висновків про існування ризиків у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя враховуючи характеризуючі дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , також враховує, що було встановлено наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та які на даний час не змінилися, є реальними та достатніми для продовження останньому строку тримання під вартою. Жоден з більш м`яких запобіжних заходів, на переконання слідчого судді, не здатен в повній мірі нівелювати раніше встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Водночас, продовжуючи ОСОБА_4 строк тримання під вартою, слідчий суддя приймає до уваги те, що застава фактично є гарантією, що останній буде сумлінно виконувати визначені кримінально процесуальним законом обов`язки, а необхідно визначити таку суму застави, яка б дисциплінувала і мотивувала останнього на їх виконання.

При цьому слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як вбачається із ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05.01.2026 року, якою продовжено строк тримання ОСОБА_4 під вартою, сума застави визначалася у розмірі 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становило 1 164 800 гривень.

Натомість, користуючись усталеною практикою Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає що квазі-автоматичне продовження державою періоду обмеження особи у правах суперечить гарантіям, встановленим у п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рішення від 09.01.2003 року у справі «Шишков проти Болгарії», Рішення від 10.06.2008 року у справі «Тасе проти Румунії»).

Приймаючи до уваги дані, які характеризують особу підозрюваного, характер та конкретні обставини інкримінованих йому кримінальних правопорушень, майновий та сімейний стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_4 , співмірну з суспільною небезпекою, пропорційну з урахуванням можливого настання негативних наслідків, завданих інкримінованими діяннями, суму застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 998 400 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві: отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві; ; МФО: 820172; банк: Державна казначейська служба України, м. Київ; р/р UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На переконання слідчого судді, внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде належним засобом процесуального стримування.

Крім цього, визначаючи розмір застави, яка може бути внесена підозрюваним ОСОБА_4 у будь-який момент, вважаю за необхідне зобов`язати останнього прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою, а також виконувати строком до 02.04.2026 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного обов`язки, зокрема утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом.

Наведена норма закону вимагає від слідчого судді, визначити (індивідуалізувати) у рішенні суду особу, з якою підозрюваний має утримуватися від спілкування протягом визначеного строку. Між тим, у клопотанні слідчого таке визначення свідків та підозрюваних відсутнє, в судовому засідання прокурор прізвища, ім`я та по-батькові таких осіб назвати не спромігся, що перешкоджає у застосуванні такого обов`язку до підозрюваної особи.

Таким чином, не всі запропоновані слідчим у клопотанні обов`язки, є доцільними до застосування через відсутність їх належного обґрунтування.

Підозрюваний у відповідності до ч. 4 ст. 202 КПК України звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 202, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити, продовжити ОСОБА_4 , строк тримання під вартою до 02.04.2026.

Визначити ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 998 400 гривень, у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент до закінчення строку дії ухвали внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Отримувач ТУ ДСАУ в м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Києва.

р/р UA1012089.

У разі внесення застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою, а також виконувати строком до 02.04.2026 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: не відлучатись із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту внесення застави підозрюваний ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Строк дії ухвали визначити до 02.04.2026.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8