н/п 1-кс/953/6542/25
УХВАЛА
"01" жовтня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України на бездіяльність посадових осіб ХРУП-1 ГУНП в Харківській області при розгляді заяви від 04.09.2025, -
25 вересня 2025 року представник ОСОБА_3 (далі: представник) в інтересах ОСОБА_4 (далі: заявник) звернувся до Київського районного суду м. Харкова зі скаргою у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України на бездіяльність посадових осіб ХРУП-1 ГУНП в Харківській області (далі: ХРУП-1) щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі: ЄРДР) відомостей за заявою від 04.09.2025, зобов`язання вчинити певні дії, - внести відомості за заявою до ЄРДР та розпочати досудове розслідування. Також представник просив поновити строк на звернення до слідчого судді зі скаргою.
У заяві датованій 04.09.25, яка надійшла до ХРУП-1 08.09.25 вбачається, заявниця вказує, що мала з ОСОБА_5 протягом 2018-2020 близькі стосунки. ОСОБА_5 хотів дитину від неї, тому змушував її проходити медичні обстеження, займатися екстракорпоральним заплідненням, вступати з ним у статевий зв`язок, за відмови шантажував її зверненням до поліції із заявою про викрадення грошей. Також заявниця вказує, що ОСОБА_5 змушував її писати розписки про добровільний вступ з ним у статевий зв`язок та про запозичення в нього 50 000 доларів США. Крім того, ОСОБА_5 систематично вчиняв стосовно неї домашнє насильство психологічного, фізичного та економічного характеру, а саме: бив її по обличчю; бив об ванну; намагався перерізати горло; ламав пальці рук; нецензурно ображав та принижував її; погрожував вбити.
До судового засідання заявник, представник заявника та представник суб`єкта оскарження, належним чином повідомлені про дату, час а місце судового розгляду, не з`явились. Представник заявника подав заяву про розгляд скарги за своєї відсутності. представник суб`єкта оскарження причину неявки не сповістив.
Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступного:
За не спростування наданими матеріалами посилань заявника на обізнаність про невнесення відомостей до ЄРДР лише 18.09.2025, слідчий суддя, з метою забезпечення права заявника на доступ до правосуддя, вважає за можливе строк оскарження поновити та розглянути скаргу по суті.
Відповідно до вимог ч.1 ст.303 КПК України на досудовому слідстві можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування.
Згідно положень ч.1 ст.11 КК України, злочином є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне, винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склади злочинів та відповідні їх ознаки визначені в диспозиціях окремих статей Особливої частини Кримінального кодексу України.
Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Аналізуючи викладене, суд наголошує, що внесенню відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування має передувати діяльність, спрямована на перевірку заяви чи повідомлення задля встановлення обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки чинне кримінальне процесуальне законодавство дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень саме про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.
Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст.2 КПК України, і покликана, з одного боку, забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів.
Отже, згідно положень ч.1 ст.214 КП України, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.
Судом встановлено, що заявниця та ОСОБА_5 перебували у близьких стосунках, бажали мати спільну дитину, звертались до клініки репродуктивної медицини ім. В.І. Грищенка з метою зачати дитину, що підтверджено спільними фотознімками, медичними документами (а.с.78-93).
В подальшому між заявником та ОСОБА_5 склались неприязні стосунки, що підтверджено скріншотами листування (а.с.65-77).
Також, судом встановлено, що 09.12.2020 заявницею складена розписка про отримання від ОСОБА_5 грошових коштів у розмірі 50 000 доларів США із зобов`язанням повернути зазначені кошти у строк до 15.05.2022 (а.с.92).
14.08.2015 ОСОБА_5 звернувся до Шахтарського міського суду Дніпропетровської області із позовом про стягнення з ОСОБА_4 заборгованості за договором позики, справа №186/1711/25 (а.с.95).
Отже, з досліджених матеріалів справи вбачається, що викладені у заяві обставини, стосуються як цивільних правовідносин, що склались між заявницею та ОСОБА_5 з приводу невиконання договору позики так і неприязних особистих стосунків.
Зважаючи на те, що суб`єкт скарження діяв на підставі, в межах та у спосіб передбачені законом, підстави задоволення скарги відсутні.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.
Керуючись ст. 107, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Представнику ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 строк звернення до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність осадових осіб ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, - поновити.
У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України на бездіяльність посадових осіб ХРУП №1 ГУНП в Харківській області при розгляді заяви від 04.09.2025,- відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, відсутніми при проголошенні, - в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1