Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваної - ОСОБА_4 та її захисника - адвоката ОСОБА_5 , представника потерпілої - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні

№ 0006441 від 05.07.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358

КК України, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Хмельницький, працюючої менеджером в компанії «RNR Sp. z. o. o.», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючої в Україні за адресою: АДРЕСА_2 , постійно проживаючої за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України,

дослідивши матеріали клопотання, заслухавши позицію прокурора, підозрюваної, її захисника, представника потерпілої, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 , за погодження прокурором Подільської окружної прокурати м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0006441 від 05.07.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, подав клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

20.06.2022 органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, українку, уродженку м. Хмельницького, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючій за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимій, про те, що вона обґрунтовано підозрюється у пособництві, а саме наданні засобів у підробленні офіційного документа, який видається нотаріусом і який надає права, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, використанні завідомо підробленого документа та у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), вчиненому у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 ч.1 ст. 358, ч.4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023) КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел на отримання Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю. У подальшому, в невстановлений день та час, але не пізніше 29.11.2018, ОСОБА_4 зустрілась із невстановленою досудовим розслідуванням особою, де в ході зустрічі домовилась про виготовлення Свідоцтва про право на спадщину за законом щодо померлого її чоловіка ОСОБА_8 з проставленням апостилю.

Після того, невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи в невстановленому місці, в невстановлений час, але не пізніше 29.11.2018, за невстановлених слідством обставин виготовила офіційний документ - Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім?я ОСОБА_4 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 .

У подальшому, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, невстановлена слідством особа, передала ОСОБА_4 завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 з проставленим апостилем, на ім?я ОСОБА_4 з метою використання його у власних інтересах з метою збагачення.

Крім того, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_10 . Також, згідно з відповіді, наданої Міністерством юстиції України, за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів, інформації щодо проставлення апостиля № 2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Таким чином ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у пособництві, тобто наданні засобів у підробленні офіційного документа, який видається нотаріусом і який надає права з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України.

Також у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше 29.11.2018, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на використання завідомо підробленого документа, а саме Свідоцтва про право на спадщину за законом з проставленням апостилю з метою подальшого заволодіти грошовими коштами у особливо великих розмірах.

Так, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 22.05.2019, ОСОБА_4 , отримавши від невстановленої слідством особи завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 з проставленим апостилем, на ім?я ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні банку РКО ВР S.A., що знаходиться в місті Варшава Республіки Польща, представившись спадкоємцем померлого ОСОБА_8 , маючи умисел на використання завідомо підробленого документа, пред?явила представнику банку Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019 на ім?я ОСОБА_4 , видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 з проставленим апостилем, та у подальшому перерахувала грошові кошти з рахунку померлого ОСОБА_8 на свій рахунок.

При розгляді та перевірці документів, поданих для проставлення апостилю, Департаментом державної реєстрації та нотаріату Міністерства юстиції України, було встановлено невідповідність підпису та відбитка печатки приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 в даному документі із відповідними зразками з електронного реєстру апостилів. Також, при перевірці реквізитів бланку, відкритого реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів, Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, на якому виготовлений поданий для апостилювання документ, виявлено, що вказаний бланк отримував інший нотаріус, а саме приватний нотаріус КМНО ОСОБА_10 .

Також, згідно з відповіді, наданої Міністерством юстиції України, за результатами перевірки в електронному Реєстрі апостилів, інформації щодо проставлення апостиля №2331973 від 02.07.2019 не знайдено.

Таким чином ОСОБА_4 , використавши завідомо підроблений документ та подавши його до Міністерства юстиції України через невстановлених досудовим розслідуванням осіб на отримання апостилю для юридичних дій на території іншої держави, створила собі умови для безпосереднього заволодіння чужим майном та доведення злочину до кінця. Оскільки ОСОБА_4 стала одноосібним спадкоємцем майна померлого ОСОБА_8 , що дало змогу ОСОБА_4 з підробленим Свідоцтвом про право на спадщину за законом з проставленим апостилем звернутись до банку, який знаходиться у м. Варшава Республіки Польща та, використавши його, заволодіти грошовими коштами померлого ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_4 , усвідомлюючи свої злочинні дії, використавши завідомо підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, з проставленим апостилем №2331973, звернулась 22.05.2019 до Банку РКО ВР S.A. та отримала грошову суму в розмірі 696 861,79 доларів США, що згідно з курсом НБУ становить 18 195 061,3 грн. та 96,13 євро, що згідно з курсом НБУ становить 2801,22 грн. Крім того, ОСОБА_4 , використавши зазначене Свідоцтво в Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. - отримала грошову суму в розмірі 51 203,05 доларів США, що згідно з курсом НБУ становить 1 293 389,04 грн., чим спричинила матеріальну шкоду ОСОБА_11 .

Таким чином своїми умисними діями, які виразились у використанні завідомо підробленого документа, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Крім того, 30.11.2018 до Приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 засобами поштового зв?язку надійшла заява ОСОБА_4 (за адресою проживання в АДРЕСА_1 ) про прийняття спадщини після її померлого чоловіка, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який згідно з поданої заяви постійно проживав та був зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_4 , і помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підставі цієї заяви нотаріусом було заведено спадкову справу 19/2018, номер у спадковому реєстрі 63420442. Так, ОСОБА_4 , діючи відповідно до заздалегідь розробленого плану, спрямованого на заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність власних дій та достовірно знаючи про наявність інших законних спадкоємців, зазначила нотаріусу ОСОБА_9 про відсутність в неї будь-якої контактної інформації й даних інших законних спадкоємців першої черги в своїй заяві №5021 від 29.11.2018, свідомо ввівши таким чином нотаріуса в оману стосовно відомого їй кола реальних спадкоємців. Після того, 18 грудня 2018 року при проведенні перевірки в реєстрі РАЦС Приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 було виявлено наявність у померлого неповнолітньої дочки ОСОБА_12 та матері ОСОБА_13 .

У подальшому, 22.04.2019 до приватного нотаріуса ОСОБА_9 з?явилась дочка померлого ОСОБА_14 , яка подала заяву про те, що «спадщину прийняла/вважаюся такою, що прийняла спадщину, яка залишилась після смерті мого батька, громадянина України ОСОБА_15 , оскільки на момент його смерті була неповнолітньою».

Діючи згідно з розробленим планом позбавлення спадщини інших спадкоємців, з метою заволодіння шляхом обману грошовими коштами у особливо великих розмірах, 01.07.2019 у робочий час ОСОБА_4 через невстановлених досудовим розслідуванням осіб, зберігаючи умисел на одноосібне заволодіння спадковим майном шляхом шахрайства та використання підробленого документу, подала до Головного територіального управління юстиції у м. Києві завідомо підроблений документ (Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03 травня 2019 року на своє ім?я, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 ) для проставлення апостилю, в результаті чого було сформовано та зареєстровано заяву про проставлення апостилю та присвоєно №2331973.

У подальшому ОСОБА_4 , використовуючи підроблене Свідоцтво про право на спадщину за законом, датоване 03.05.2019, видане нібито приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_9 з проставленим апостилем № 2331973, на ім?я ОСОБА_4 , продовжуючи свій умисел на заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами у особливо великих розмірах свого покійного чоловіка ОСОБА_8 , звернулась до працівників Банку РКО ВР S.A. та Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. в м. Варшава Республіки Польща, де протиправно заволоділа грошовими коштами, які знаходились на розрахунковому рахунку ОСОБА_8 , що спричинило матеріальну шкоду ОСОБА_11 , а саме:

- з Банку РКО ВР S.A. - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 696 861,79 доларів США (шістсот дев?яносто шість тисяч вісімсот шістдесят один доларів США), що на дату знаття 22.05.2019 становить за курсом НБУ 18 195 061,3 гривень, тобто 9 097 530,65 гривень;

- з Банку РКО ВР S.A. - 50% знятої 22.05.2019 з рахунку суми в розмірі 96,13 євро, що на дату знаття 22.05.2019 становить за курсом НБУ 2801,22 гривень, тобто 1400,61 гривня

- з Банку BNP Paribas Bank Polska S.A. - 50% знятої 05.09.2019 з рахунку суми в розмірі 51 203,05 доларів США, що на дату знаття 05.09.2019 становить за курсом НБУ

1 293 389,04 гривень, тобто 649 694,52 гривень.

Отже, як вказано у клопоатнні, своїми протиправними діями ОСОБА_4 злочинним шляхом заволоділа грошовими коштами потерпілої ОСОБА_11 на загальну суму 9 748 625, 78 гривень, що станом на 05.09.2019 в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян і є особливо великим розміром.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві), у особливо великих розмірах, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.27 ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, на думку органів досудового розслідування, підтверджується наступними доказами:

- заявою ОСОБА_9 про кримінальне правопорушення від 04.07.2019;

- копією спадкової справи № 19/2018 щодо майна померлого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- відповідь ОСОБА_9 до Міністерства юстиції України;

- відповідь Міністерства юстиції України на запит слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_16 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_17 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_18 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_19 ;

- відповідь Деснянського районного у місті Києві відділу Державної реєстрації актів цивільного стану ЦМУ МЮ (м. Київ);

- повідомленням про підозру ОСОБА_4 та іншими, зібраними в ході досудового розслідування доказами в сукупності.

Також, в зв`язку з тим, що ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлена про підозру, на виклик до слідчого не з`явилась, 05.07.2022 вона була оголошена в розшук та кримінальне провадження зупинене.

ОСОБА_4 перебуває у міжнародному розшуку на підставі винесеної постанови слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_20 від 12.06.2025 про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук. Постанова про оголошення особи в міжнародний розшук є доказом існування юридичного факту оголошення такої особи в міжнародний розшук в розумінні вимог ст. 281 КПК України та ч. 6 ст. 193 КПК України. При цьому, скерування даної постанови до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України є одним із можливих шляхів організації міжнародного розшуку, тобто є лише засобом здійснення такого розшуку (ч. 3 ст. 281 КПК України).

Крім цього, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва по справі № 758/11075/22 від 19.01.2023 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та зобов`язано після затримання та не пізніше як через 48 годин з часу доставки ОСОБА_4 до місця кримінального провадження за її участі розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Як зазначено у клопотанні, відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені

ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана буде: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на потерпілих, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку; вчинити інше кримінальне правопорушення.

На той факт, що підозрювана буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 12 років.

Таким чином, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може зникнути від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність найсуворішого виду кримінального покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення. З цією ж метою підозрювана ОСОБА_4 може впливати на свідків та потерпілих, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин справи. Крім цього, за письмовим повідомленням захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_4 постійно проживає у АДРЕСА_3 . Вказаний факт підтверджує, що постійне місце проживання підозрюваної - Республіка Польща, що може бути використане нею для уникнення кримінальної відповідальності.

Крім цього, під час вчинення кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , остання могла заволодіти грошовими коштами у

сумі 9 748 625, 78 грн, що дозволяє гідно проживати за кордоном, тому інші запобіжні заходи не можуть бути застосовані. Крім цього, використовуючи кошти, що ОСОБА_4 отримала злочинним шляхом, вона може здійснювати вплив на свідків кримінального правопорушення.

Необхідність запобігання ризику впливу на свідків є актуальною з огляду на те, що допити свідків є прямими доказами про кримінальному провадженні, оскільки останні стверджують про те, що вказані особи перебували за кордоном та отримували заробітну плату. Враховуючи викладене, існують підстави вважати, що підозрюваний вживатиме заходи, спрямовані на вплив на даних осіб з метою зміни останніми показань.

Також, у кримінальному провадженні на цей час не проведено увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування, не встановлені всі співучасники злочину, місця зберігання речей та документів, що можуть бути використані як речові докази, не допитано як свідків всіх осіб, яким відомі обставини, що мають значення для кримінального провадження, що свідчить про те, що встановлені під час досудового розслідування ризики не зменшилися та продовжують існувати.

На той факт, що підозрювана вчинятиме інші кримінальні правопорушення, вказує характер інкримінованих злочинних дій, що свідчить про деформований стан правосвідомості підозрюваного, який бажає збагатитися за рахунок коштів інших осіб. Обставини кримінального провадження свідчать про послідовний характер злочинних дій підозрюваного, продуманість його дій та дають підстави стверджувати про схильність до злочинної поведінки. Характер вчинених злочинних дій підозрюваного свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку, до норм закону, а також, те, що ОСОБА_4 протягом тривалого часу вчиняла дії, спрямовані на заволодіння чужим майном шляхом обману.

Існують підстави вважати, що з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин, підозрювана може вживати заходи, спрямовані на недопущення зібрання та перевірки доказів по кримінальному провадженню, а також щодо штучного створення доказів, а також підробити докази по справі з метою призначення повторної експертизи. Крім того, підозрюваний у випадку застосування більш м?якого запобіжного заходу матиме змогу спілкуватися з можливими співучасниками вчиненого злочину, розголошувати їм інформацію по кримінальному провадженню, що унеможливить зібрання всіх необхідних доказів та притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб.

Крім цього, як зазначено у клопотанні, офісом Генерального прокурора надано доручення щодо забезпечення проведення процедури видачі (екстрадиції) з Республіки Польща в Україну громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка розшукується ГУНП у м. Києві за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

За погодженням з НЦБ Інтерполу в Республіці Польща процедуру приймання - передавання ОСОБА_4 заплановано здійснити 01.10.2025 о 14.00 в міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Устилуг - Зосін» Волинської області, про що з Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва НП України до Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшов лист від 19.09.2025.

Крім цього, до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва НП України з Департаменту виконання покарань Міністерства юстиції України надійшов лист №16527/3/2/15-25 від 19.09.2025, в якому зазначено, що рамках виконання доручення Офісу Генерального прокурора (від 15.09.2025 вих. № 19/1/2-85808ВИХ-25) про видачу ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з Республіки Польща в Україну, для притягнення до кримінальної відповідальності, відповідно до вимог діючого законодавства, з урахуванням Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення дотримання прав і свобод засуджених, переданих в Україну для відбування покарання, а також осіб, стосовно яких компетентним органом іноземної держави було прийнято рішення про їх видачу в Україну (екстрадицію) для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку» від 21.11.2023 № 3480-IX, у разі застосування до ОСОБА_22 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно забезпечити її поміщення до державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».

Згідно з актом передачі від 01.10.2025, ОСОБА_4 передано конвою ГУНП у місті Києві для доставки до Подільського УП ГУНП у м. Києві з метою забезпечення участі ОСОБА_4 у засіданні з розгляду цього клопотання.

Наведене вказує на те, що вказані ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а враховуючи те, що такі запобіжні заходи як:

- особисте зобов`язання, застава не зможуть зашкодити підозрюваному переховуватись від органу досудового розслідування, оскільки базуються лише на суб`єктивному відношенні підозрюваного до необхідності виконання покладених на нього обов`язків;

- особиста порука не може бути застосована, з урахуванням відсутності осіб, які заслуговують на довіру, отже застосування неможливе;

- домашній арешт не може бути застосовано у зв`язку з проживанням підозрюваного за межами території України.

З урахуванням наведеного, виключно такий запобіжний захід як тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та закінчення досудового розслідування у розумні строки.

ОСОБА_4 перебуває у розшуку на підставі винесеної постанови слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_20 від 12.06.2025 про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук. Постанова про оголошення особи в міжнародний розшук є доказом існування юридичного факту оголошення такої особи в міжнародний розшук в розумінні вимог ст. 281 КПК України та ч. 6 ст. 193 КПК України. При цьому, скерування даної постанови до Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України є одним із можливих шляхів організації міжнародного розшуку, тобто є лише засобом здійснення такого розшуку (ч. 3 ст. 281 КПК України).

Враховуючи викладені обставини, автор клопотання дійшов висновку, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити за вказаних у ньому підстав; долучив копії документів, зокрема постанови від 02.10.2025 про відновлення досудового розслідування кримінальному провадженні № 0006441 від 05.07.2019, постанови про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук від 20.10.2022.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник у судовому засіданні подали письмові заперечення на клопотання та долучили копії документів, на які посилалися у запереченнях; заперечували проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема тому, що підозрювана вину не визнає; вважають, що відсутній склад кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюють ОСОБА_4 ; відсутні ризики, визначені ст. 177 КПК України; вважають можливим обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Підозрювана ОСОБА_4 також зазначила, що вину не визнає; пояснила, що проживала з чоловіком до 2014 року у м. Донецьк, після чого рік проживали у

м. Хмельницький; згодом постійно проживала у АДРЕСА_3 . Вважає, що кошти, які були переведені нею з рахунку чоловіка на свій рахунок після його смерті є спільним майном, тому її дії є законними; наразі відбувається судовий розгляд судами України та Республіки Польща цивільних справ, сторонами яких є вона та донька і матір її померлого чоловіка, ОСОБА_8 , щодо права успадкування майна останнього.

Додатково пояснила, що, 30.11.2018, подаючи до Приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 заяву про прийняття спадщини після її померлого чоловіка, та зазначаючи про відсутність в неї будь-якої контактної інформації й даних інших законних спадкоємців першої черги, не вводила нотаріуса в оману, оскільки на той час вона мала лише номери телефонів доньки та матері її померлого чоловіка, натомість адреси їх проживання не знала.

Зазначила, що на утриманні неповнолітніх або інших непрацездатних осіб не має, натомість матеріально допомагає своїй повнолітній доньці від іншого шлюбу та своїй матері, які проживають у м. Хмельницький.

Наразі працює менеджером в компанії «RNR Sp. z. o. o.» у Республіці Польща, що є постійним джерелом доходу.

Адвокат ОСОБА_6 - представник потерпілої ОСОБА_11 , яка є донькою померлого ОСОБА_8 , повідомила, що на момент смерті останнього її клієнтка була неповнолітньою. Між підозрюваною ОСОБА_4 та ОСОБА_11 є цивільний спір щодо права успадкування майна померлого. Також, правоохоронними органами Республіки Польща розслідується кримінальна справа щодо вказаних дій ОСОБА_4 . Характеризуючими підозрювану ОСОБА_4 є її вчинки, зокрема те, що вона не повідомила доньку та матір померлого чоловіка про дату та місце проведення церемонії поховання, знаючи при цьому, що вони у той час перебувають у Республіці Польща та очікують на таку інформацію.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Приписами ч. 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з вимогами частин 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023),

ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування, і які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4

ст. 190 (чинної до змін, внесених Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо усунення суперечностей у караності кримінальних правопорушень» від 13 липня 2023 року № 3233-IX; закон набрав чинності 11.08.2023) КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання до 12 років позбавлення волі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваної може бути обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у цій справі, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів надає оцінку в сукупності всім обставинам, у тому числі:

- «вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення» - докази у даному кримінальному провадженні, зокрема пояснення підозрюваної ОСОБА_4 в судовому засіданні, письмові докази, які вказують на її причетність до вчиненого кримінального правопорушення, є достатніми для обґрунтованості повідомленої підозри;

- «тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується» - санкція ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023) КК України передбачає позбавлення волі на строк до 12 років;

- «вік та стан здоров`я підозрюваного» - під час досудового розслідування не встановлено даних про те, що підозрювана ОСОБА_4 не може утримуватися в слідчому ізоляторі, має хронічні захворювання відповідно до «Порядку організації надання медичної допомоги засудженим до позбавлення волі», затвердженого спільним наказом Міністерства охорони здоров?я України, Міністерства юстиції України від 15.08.2014 № 1348/5/572, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.08.2014 за № 990/25767;

- «міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців» - проживає самостійно, не одружена, повнолітня донька проживає окремо; на утриманні неповнолітніх або інших непрацездатних осіб не має; проживає протягом тривалого часу (близько 10 років) в Республіці Польща;

- наявність у підозрюваної ОСОБА_4 постійного легального місця роботи, а також майновий стан; відсутність в Україні об`єктів житлової нерухомості;

- «відсутність або наявність судимостей у підозрюваного» - раніше не притягалася до кримінальної відповідальності.

Так, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення, що пов?язане з позбавленням волі, враховуючи, що підозрювана офіційно працює за кордоном, тобто не має стійкі соціальних зв`язки, ОСОБА_4 може покинути місце тимчасового проживання в м. Хмельницькому та переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене нею кримінальне правопорушення.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Враховуючи мотив, мету, спосіб та обстановку вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування, остання може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, зокрема з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин.

Суд дійшов до висновку, що є достатні підстави для застосування щодо

ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даній стадії досудового розслідування не може бути обраний, а тому суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених законом.

За змістом ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи вид злочину та його тяжкість, майновий стан підозрюваної, мету, мотив, спосіб та обстановку вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування, інші підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України у сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 194, 197, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (чинної до 11.08.2023), ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, - до 14.11.2025 включно.

Тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 здійснювати в Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту проголошення і діє до 14.11.2025 включно.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження - для відома.

Копію ухвали направити ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 07.10.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1