Справа № 216/2202/25
провадження 1-кс/216/1022/25
УХВАЛА

іменем України

22 квітня 2025 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань №6 приміщення суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000090 від 29.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в:

У провадженні СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000090 від 29.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.03.2025 на лінію «102» надійшло повідомлення від головного державного інспектора відділу охорони видних біоресурсів "Рибоохоронний патруль" про те, що на березі Карачунівського водосховища річки Інгулець, біля с. Чкаловка у Криворізькому районі Дніпропетровської області виявлено факт незаконного заняття рибним добувним промислом.

Виїздом СОГ Криворізького РУП на місце події за координатами (48.011102, 33.287964) виявлено двох чоловіків, які назвались ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , користується абонентським мобільним номером НОМЕР_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , користується абонентським мобільним номером НОМЕР_2 , біля яких знаходились 4 жилкові риболовні сітки довжиною 70 м, шириною 2,8 м, вічко 60 мм, кожна, надувний гумовий човен зеленого «elling» з двома веслами, а також біоресурси, а саме риба: виду лящ - 1 штук, виду карась - 20 штук. Сума завданих збитків встановлюється.

В подальшому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 керуючись ст. 63 Конституції України відмовились від надання пояснень, тому встановити право власності на вилучене майно не надається можливим.

Зі слів інспекторів Рибоохоронного патруля ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 встановлено, що ними виявлено на воді у човні двох чоловіків, які в подальшому на березі назвались ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , у човні яких виявлено сітку та рибу.

З метою фіксації обставин правопорушення, на місце викликано працівників поліції, які під час огляду місця події вилучили човен, риболовні сітки та рибу.

29.03.2025 постановою дізнавача визнано 2 жилкові риболовні сітки довжиною 50 м. та 44 м., біоресурси, а саме риба: виду лящ - 8 штук, виду плітка - 38 штук, виду карась - 1 штука, речовими доказами у кримінальному провадженні, тому прокурор просив накласти арешт на вказане майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглядати за його відсутністю.

Третя особа, щодо якої вирішується питання по арешт майна - ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, на розгляд клопотання викликався належним чином завчасно.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000090 від 29.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, за фактом того, що на березі Карачунівського водосховища річки Інгулець, біля с. Чкаловка у Криворізькому районі Дніпропетровської області виявлено факт незаконного заняття рибним добувним промислом.

У відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно яке використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі його сліди.

У відповідності до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу

У відповідності до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98 цього Кодексу.

Тому, з урахуванням вимог ст. 170 КПК України, а також з метою збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт тимчасово вилученого майна, вважається обґрунтованим та доцільним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170,-172-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування, яке вилучено під час огляду місця події 29.03.2025, а саме: 2 жилкові риболовні сітки довжиною 50 м та 44 м, які на момент виявлення кримінального правопорушення перебували у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також біоресурси, а саме риба: виду лящ - 8 штук, виду плітка - 38 штук, виду карась - 1 штука, які виявлено у риболовних сітках, з метою недопущення приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання та перетворення, що мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Особі, в провадженні якої перебувають матеріали кримінального провадження №0000090 від 29.03.2025 року забезпечити схоронність арештованого майна у відповідності до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, Державної судової адміністраціївід 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_9