ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 633/18/21 Провадження 1-кп/636/545/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.05.2025 місто Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чугуєва об`єднане кримінальне провадження № 0000074 від 14.05.2020, № 60000075 від 16.05.2020, № 00000150 від 16.09.2020, № 0000875 від 11.08.2023 відносно обвинуваченого

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тернова Чугуївського району Харківської області, громадянина України, одруженого, раніше неодноразово судимого, останній раз: за вироком Чугуївського міського суду Харківської області від 10 лютого 2012 року за п.4 ч. 2 ст. 115 КК України до покарання у виді 10 років позбавлення волі, звільнений умовно-достроково 29 жовтня 2019 року, невідбутий строк покарання 1 рік 1 місяць 12 днів, зареєстрованого та фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 п. 13 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 125, ч. 4 ст. 185 КК України,-

встановив:

На розгляді суду перебуває об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 . у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 п. 13 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" на території України, в тому числі Харківської області введено військовий стан, який введено із 05 годин 30 хвилин 24 лютого 2022 (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-1X. Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІX, Указом від 12.08.2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-ІХ, Указом від 07 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року №2738-ІХ, Указом від 06 лютого 2023 року, .ствердженим Законом України від 14 лютого 2023 року № 2915-ІХ, Указом від 01 травня 2023 року, затвердженим Законом України від 02 травня 2023 року №3057-IX, продовженого з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

10 серпня 2023 року о 9:59 год. маючи прямий умисел на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив спрямований на незаконне збагачення за рахунок викраденого чужого майна, в період дії в Україні воєнного стану, прийшовши до магазину «Кладовочка», розташованого за адресою: Харківська область, Чугуївський район, сел. Новопокровка, вул. 1 Центральна, 96, де шляхом вільного доступу, упевнившись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, здійснив крадіжку велосипеда марки «Україна» жіночого типу, зеленого кольору, з багажником, на якому розташований дзвоник з маркуванням «Grandwar», з новим сидінням на якому не має слідів зносу, що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який стояв поряд, з огорожею магазину. Після вчинення крадіжки ОСОБА_6 разом з викраденим майном з місця злочину зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_8 згідно висновку експертизи від 28.08.2023 № СЕ-19/121-23/18413-ТВ майнову шкоду на загальну суму 1688,00 гривень.

Крім того, в період часу з 10.05.2020 по 14.05.2020 в першій половині дня, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не в`явилось можливим, ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло, прийшов до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , переліз через дерев`яний паркан домоволодіння, підійшов до будинку та зняв скло з вікна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло, ОСОБА_6 через отвір у вікні проник до приміщення будинку за вищевказаною адресою, звідки таємно викрав наступне майно: два телевізійних тюнера із зарядними пристроями марки «QSAT» моделі «8Т02НD160301742» та моделі «8Т021HD160301747» згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 255,00 гривень, кожний; 2-х жильний відрізок електричного дроту довжиною 6 м згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 31,29 гривень; 2-х жильний відрізок електричного дроту довжиною 10 м згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 117,28 гривень; праску чорного кольору марки «УТ 1000-1,2.220 ГОСТ 307-81» згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 126,00 гривень; праску чорного кольору марки «РСТ-АЯ46» згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 101,25 гривень; будівельну рулетку довжиною 5 метрів марки «ТОРЕХ» згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020 вартістю 97,06 гривень.

Після цього, ОСОБА_6 обернув викраде майно на свою користь, з місця вчинення злочину зник, розпорядився ним на власний розсуд, завдав потерпілому ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 982,88 гривень.

Крім цього, 16.05.2020 в денний час доби, більш точний час не встановлено, ОСОБА_6 , маючи злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна крадіжку, вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло, прийшов до території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , переліз через дерев`яний паркан домоволодіння, підійшов до будинку та розбив скло у вікні.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло, ОСОБА_6 через отвір у вікні проник до приміщення будинку за вищевказаною адресою, де виявив однин диван без маркування, вітчизняного виробництва, червоного кольору; один холодильник вітчизняного виробництва, білого кольору; один кухонний стіл білого кольору та один комод вітчизняного виробництва, коричневого кольору, якими вирішив заволодіти.

Надалі впевнившись, що за його діями не спостерігають сторонні особи, ОСОБА_6 виволок вищевказані речі на подвір`я, бажаючи довести злочинний умисел до кінця, діючи з метою незаконного збагачення, з корисливих мотивів, за допомогою візка вивіз з вищевказаної території: диван без маркування, вітчизняного виробництва, червоного кольору, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2373/20 від 03.06.2020 - 461,00 гривня; холодильник вітчизняного виробництва, білого кольору, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2373/20 від 03.06.2020 - 800,00 гривень; кухонний стіл білого кольору, вартістю згідно висновку судово- товарознавчої експертизи №2373/20 від 03.06.2020 - 300,00 гривень; комод вітчизняного виробництва, коричневого кольору, вартістю згідно висновку судово-товарознавчої експертизи №2373/20 від 03.06.2020 - 350,00 гривень.

Після цього, ОСОБА_6 обернув викраде майно на свою користь, з вчинення злочину зник, розпорядився ним на власний розсуд, заподіяв потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду на загальну суму 1911,00 гривень.

Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заявив клопотання про закриття кримінального провадження стосовно обвинуваченого в частині епізодів крадіжок майна у потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , у зв`язку з декриміналізацією, на підставі ЗУ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», оскільки згідно Закону України № 3886-ІХ від 18.07.2024 дрібною вважається крадіжка, вартість майна якої не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що станом на 01 січня 2023 року становить 2684,00 гривень, а вартість викраденого обвинуваченим майна складає: 1688,00 гривень, а також станом на 01 січня 2020 року становить 2102,00 гривень, а вартість викраденого обвинуваченим майна складає: 982,88 гривень та 1911,00 гривень відповідно.

Обвинувачений ОСОБА_6 не заперечував проти звільнення його від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 185 КК України на підставі Закону України №3886-ІХ від 18.07.2024.

Потерпілі ОСОБА_10 та ОСОБА_9 надали заяви, в яких не заперечували проти звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності у зв`язку зі змінами в законодавстві. Також вказали, що не бажають підтримувати обвинувачення відносно ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 162 КК України за фактом проникнення до житла.

Суд вислухав сторони кримінального провадження, дослідив матеріли справи і вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

За ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України.

Відповідно до п. 4-1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом, зокрема у разі якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким було внесено зміни до ст. 51 КУпАП.

Зокрема, у ст. 51 КУпАП, якою передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підвищена верхня межа вартості майна, викрадення якого охоплюється цим положенням, до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єднана палата ККС ВС у постанові від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21 дійшла висновку про те Закон № 3886-IX, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП. Зміни, внесені Законом № 3886-IX, мають зворотну дію в часі. У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України. Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX вартість викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК, з 01 січня 2018 року становила 1762,00 гривні.

У постанові об`єднаної палати ККС ВС від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21 зокрема зазначено наступне.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти мають зворотну дію в часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. За ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Такий же принцип неявно гарантований і ст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Цей принцип втілюється в правилі про те, що, якщо існують відмінності між кримінальним законодавством, чинним на момент вчинення злочину, та наступними кримінальними законами, прийнятими до винесення остаточного рішення, суди повинні застосовувати закон, положення якого є найбільш сприятливими для обвинуваченого.

Об`єднана палата зазначає, що відповідь на запитання, чи мають зміни, яких зазнали статті 185, 190, 191 КК внаслідок зміни редакції ст. 51 КУпАП, зворотну дію в часі, залежить від відповіді на запитання, чи є Закон № 3886-IX «законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи» у значенні ст. 5 КК.

Законом № 3886-IX у ст. 51 КУпАП, якою передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підвищена верхня межа вартості майна, викрадення якого охоплюється цим положенням, до 2 НМ.

Об`єднана палата виходить з того, що статті 185, 190, 191 фактично містять відсилку до ст. 51 КУпАП, яка, встановлюючи верхню межу вартості викраденого майна для кваліфікації його як дрібного викрадення, тим самим визначає нижню межу цього параметра для кримінальної відповідальності за крадіжку, шахрайство, привласнення чи розтрату чужого майна.

Таким чином, кількісна зміна розміру дрібного викрадення з 0,2 до 2 НМ безпосередньо вплинула на суть таких кримінально караних діянь, як крадіжка, шахрайство, привласнення та розтрата, адже в тексті кримінального закону цей розмір прямо не визначено і він указаний законодавцем у ст. 51 КУпАП.

Отже, із часу набуття 09 серпня 2024 року чинності Законом № 3886-IX кримінальна відповідальність за статтями 185, 190, 191 КК може настати, лише якщо розмір викраденого перевищує 2 НМ. Унаслідок цієї зміни частина діянь, які на час їх вчинення передбачали кримінальну відповідальність, після цього охоплюється диспозицією ст. 51 КУпАП.

Як наслідок, Об`єднана палата вважає, що для діянь, які на час їх вчинення становили кримінальне правопорушення за статтями 185, 190 або 191 КК, але в яких вартість предмета кримінального правопорушення не перевищувала 2 НМ, обговорювана зміна «скасовує кримінальну протиправність діяння» у значенні ст. 5 КК.

Колегія суддів, яка передала провадження на розгляд Об`єднаної палати ККС, на обґрунтування своєї позиції спиралася на Рішення Конституційного Суду України (далі - КСУ) від 19 квітня 2000 року, в якому розглядалося питання про вплив змін, що вносяться до нормативно-правових актів інших галузей права, до яких відсилає бланкетна диспозиція кримінального закону. КСУ розглядав ситуацію щодо впливу зміни мінімального розміру заробітної плати на диспозиції ряду статей чинного на той час КК, де цей показник впливав на застосування кваліфікуючої ознаки «у великих чи особливо великих розмірах».

КСУ дійшов висновку, серед іншого:

«Положення статті 58 Конституції України з урахуванням вимог пункту 22 частини першої статті 92 Конституції України треба розуміти так, що виключно законами України визначаються діяння, які є злочинами, та встановлюється кримінальна відповідальність за їх вчинення. Такі закони мають зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують кримінальну відповідальність особи…

Встановлення нормативно-правовими актами іншого мінімального розміру заробітної плати не тягне за собою зміни кваліфікуючих ознак злочинів, передбачених частинами четвертими статей 81, 82, 84, частиною третьою статті 83, частиною другою статті 86 та статтею 86-1 цього Кодексу. Положення частини другої статті 6 Кримінального кодексу України щодо зворотної дії закону в часі на ці випадки не поширюється…».

Об`єднана палата вважає, що висновки КСУ в цьому рішенні не можуть бути застосовані до ситуації, яка виникла у зв`язку з обговорюваною зміною до ст. 51 КУпАП.

Зміна розміру мінімальної заробітної плати або неоподатковуваного мінімуму доходу громадян не має за безпосередню мету зміну кримінального закону, тому хоча і може вплинути на застосування норми кримінального закону до певного кола діянь, однак не є зміною кримінального закону, а отже, немає зворотної дії в часі.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) хоча і вважає, що при використанні техніки «бланкетної» або «відсильної» норми для криміналізації дій або бездіяльності положення, яке посилається, і положення, на яке здійснюється посилання, мають розглядатися в сукупності як кримінальний закон, однак вирішує справи виходячи з конкретних обставин. У справі Morck Jensen він розглядав ситуацію, коли законодавство передбачало кримінальну відповідальність за перебування на певній території без дозволу, але згодом режим цієї території було змінено. ЄСПЛ взяв до уваги, що законодавство, яке змінило режим відповідної території, не мало на меті переглянути застосовність відповідного положення кримінального закону, і таким чином зміна законодавства була зумовлена зовнішніми обставинами, пов`язаними зі зміною ситуації на цій території, які не стосувалися питання винуватості.

Об`єднана палата також вважає, що періодична зміна розміру НМ відповідним законодавством не тягне за собою декриміналізації тих діянь, які кваліфікувалися як кримінальні правопорушення виходячи з розміру НМ, що діяв на час вчинення злочину.

Однак Об`єднана палата вважає, що таких підхід не застосовний до змін, які внесені в ст. 51 КУпАП Законом № 3886-IX.

Частина 6 ст. 3 КК передбачає, що зміни до КК можуть вноситися, у тому числі, законами про внесення змін до законодавства України про адміністративні правопорушення, що відрізняє ситуацію, яка розглядається, від змін нормативно-правових актів інших галузей права, які розглядав КСУ у згаданому Рішенні.

У пояснювальній записці до запропонованих змін до ст. 51 КУпАП законодавець їх метою визначив саме зміну кримінального законодавства щоби досягнути домірності при застосуванні кримінальної відповідальності за правопорушення незначної тяжкості.

Тому зміну в ст. 51 КУпАП розміру коефіцієнта НМ до 2, який розмежовує адміністративну та кримінальну відповідальності за відповідні діяння, Об`єднана палата розглядає як зміну до кримінального закону, оскільки мета законодавця полягала саме у зміні диспозиції відповідних кримінальних правопорушень.

Таким чином, Об`єднана палата робить висновок, що зміна до ст. 51 КУпАП, яка стосується збільшення розміру коефіцієнта НМ для кваліфікації відповідних діянь як адміністративного правопорушення, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння для діянь, предметом посягання яких було майно на суму, що не перевищує 2 НМ.

У той же час Суд наголошує, що визначення суми, яка дорівнює 2 НМ, здійснюється виходячи з розміру НМ, що діяв на час вчинення відповідного діяння.

Отже вартість викраденого майна є меншою ніж 2 неоподатковувані мінімуми доходів громадян, що застосовувалися у 2020 та 2023 роках, і це діяння не підпадає під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 3, 4 ст. 185 КК України.

Згідно з ч.1 ст.285 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до положень ст. 44 КК України передбачено, що особа, яка вчинила злочин, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності за ч. ч. 3, 4 ст. 185 КК України на підставі Закону України №3886-ІХ від 18.07.2024, та закриття щодо нього кримінального провадження в цій частині.

Долю речових доказів по кримінальному провадженню суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.

Суд вважає за необхідне, в порядку ст. 124 КПК України стягнути з ОСОБА_6 судові витрати по справі на користь судового експерта ОСОБА_11 за проведення:

-судово-товарознавчої експертизи № 2372/20 від 03.06.2020, в розмірі 300,00 гривень;

-судово-товарознавчої експертизи № 2373/20 від 23.05.2020, в розмірі 300,00 гривень.;

на користь держави за проведення судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/121-23/18413-ТВ від 28.08.2023 в розмірі 956,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 284-285, 287-288, 314, 369-372 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про звільнення ОСОБА_6 від кримінальної відповідальності задовольнити.

Звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі Закону України №3886-ІХ від 18.07.2024 «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», в частині вчинення крадіжок майна у потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Об`єднане кримінальне провадження № 0000074 від 14.05.2020, № 60000075 від 16.05.2020, № 00000150 від 16.09.2020, № 0000875 від 11.08.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань відносно обвинуваченого ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 4 ст. 185 КК України в частині крадіжок майна у потерпілих ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 закрити.

Стягнути з обвинуваченого ОСОБА_6 в дохід держави процесуальні витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи в розмірі 956,00 (дев`ятсот п`ятдесят шість) гривень.

Стягнути з обвинуваченого ОСОБА_6 на користь судового експерта ОСОБА_11 процесуальні витрати, пов`язані з проведенням судових експертиз в загальному розмірі 600,00 (шістсот) гривень.

Речові докази:

-велосипед марки «Україна» жіночого типу, зеленого кольору, з багажником, на якому розташований дзвоник з маркуванням «Grandwar», з новим сидінням на якому не має слідів зносу вважати повернутим власнику майна;

-два телевізійних тюнера із зарядними пристроями марки «QSAT» моделі «8Т02НD160301742» та моделі «8Т021HD160301747»; 2-х жильний відрізок електричного дроту довжиною 6 м; 2-х жильний відрізок електричного дроту довжиною 10 м; праску чорного кольору марки «УТ 1000-1,2.220 ГОСТ 307-81»; праску чорного кольору марки «РСТ-АЯ46»; будівельну рулетку довжиною 5 метрів марки «ТОРЕХ» - передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Чугуївського РУІІ ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Чугуїв, вул, Гвардійська, буд. 31 (сел. Печеніги) повернути власнику ОСОБА_9

-диван без маркування, вітчизняного виробництва, червоного кольору; холодильник вітчизняного виробництва, білого кольору; кухонний стіл білого кольору; комод вітчизняного виробництва, коричневого кольору - передано на зберігання до камери зберігання речових доказів Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, м. Чугуїв, вул, Гвардійська, буд. 31 (сел. Печеніги) повернути власнику ОСОБА_10 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_2