Справа № 442/6646/25
Провадження № 1-кс/442/1155/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2025 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Дрогобичі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

з участю сторін: скаржника ОСОБА_3 , ДОП ВП Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області із скаргою, в якій просить: Визнати протиправною бездіяльність уповноважених осіб Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівськійобласті щодо невнесення відомостей до ЄРДР за моєю заявою від 22.08.2025; зобов`язати уповноважених осіб поліції внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Скаргу мотивує тим, що він 22 серпня 2025 року подав заяву до Дрогобицького районного відділу поліції про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_5 . У заяві детально викладені обставини можливого кримінального правопорушення, а саме: схиляння до протиправних дій, погрози пошкодження (його автомобіля та інші факти, що містять ознаки злочину. Станом на момент подання цієї скарги (після закінчення встановленого законом строку) відомості до ЄРДР внесені не були, витяг з ЄРДР мені не надано, що підтверджує факт бездіяльності службових осіб поліції.

Враховуючи вказане, заявник просить зобов`язати Дрогобицький РВП НУ НП у Львівській області внести відомості до ЄРДР відповідно до поданої ним заяви про злочин.

В судовому засіданні ОСОБА_3 пояснив, що він перебуває в зареєстрованому шлюбу з ОСОБА_6 з якою у нього неприязні відносини, і вони спільно не проживають. У листопаді 2024 в його автомобілі порізали шини. Через деякий час до нього підійшов ОСОБА_7 і повідомив йому, що це найняла його ОСОБА_5 з метою заподіяння йому шкоди. Він запис розмову з дружиною на диктофон і копію запису надав Дрогобицькому РВП ГУ НП у Львівській області. Вказав, що його дружина агресивно настроєна відносно нього, він переживає за своє життя так як ОСОБА_5 неадекватна і від неї можливо очікувати будь-яких незпрогнозованих дій. На його думку в неї проросійські настрої на події, що відбуваються в державі. Він неодноразово звертався в поліцію з приводу неправомірних дій дружини, однак йому невідомо, які рішення відносно неї були прийняті. Вважає, що його заяву слід було зареєструвати і розпочати кримінальне провадження, оскільки в діях дружини вбачаються ознаки злочину та необхідно провести по факту викладених ним в заяві обставинах досудове розслідування.

Представник Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області на день розгляду скарги надав слідчому судді матеріали за результатами перевірки фактів викладених у зверненні скаржника ОСОБА_3 та повідомила, що в її компетенцію не входить внесення відомостей до ЄРДР. Нею як дільничним інспектором було відібрано пояснення у ОСОБА_5 в яких вона вказала, що з чоловіком у неї неприязні відносини, він почав створювати їй нестерпні умови в житті, у зв`язку з чим остання неодноразово здійснювала виклики у поліцію по факту домашнього насильства. При вирішенні даної скарги покладається на думку суду.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши скаржника, ДОП ВП Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як встановлено у судовому засіданні, скаржник 22 серпня 2025 року подав заяву до Дрогобицького районного відділу поліції про вчинення кримінального правопорушення громадянкою ОСОБА_5 .

У заяві скаржником викладені обставини можливого кримінального правопорушення, а саме:- схиляння до протиправних дій, погрози пошкодження його автомобіля та інші факти, що містять ознаки злочину.

Станом на момент розгляду цієї скарги відомості до ЄРДР внесені не були.

З представлених Дрогобицьким РВП ГУ НП у Львівській області копій з матеріалів за заявою скаржника ОСОБА_3 вбачається, що 22.08.2025 року до Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, надійшло звернення від ОСОБА_3 щодо прохання прийняти міри до його дружини, з якою вони перебувають у неприязних стосунках тривалий час, а саме до ОСОБА_5 по факту можливих неправомірних дій з її боку.

Дане звернення зареєстроване в журналі реєстрації звернень громадян Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області за № 21223 від 22.08.2025 року.

В ході проведення перевірки встановлено, що звернення ОСОБА_3 адресоване до Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області вивчалось органом досудового розслідування, однак відомості, наведені в ньому, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення не вносились до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зважаючи на вищевикладене, надалі його звернення розглянуто з дотриманням Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Частиною 1 статті 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 2 чинного Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора від 17.08.2023 №231 зі змінами, визначено, що до Реєстру серед іншого вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність тощо.

Згідно з пунктом 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до правового висновку, зробленого у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (ККС ВС) від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України від 17 червня 2020 року, справа №3-180/2018(1644/18), № 4-р(II)/2020, звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження (стаття 2 Кодексу). Недостатність судових гарантій від свавілля у питанні початку кримінального провадження перешкоджає захисту порушених прав людини, зокрема внаслідок унеможливлення судового захисту, передбаченого частинами першою, другою статті 55 Конституції України.

Відповідно до положень п.18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Відповідно до принципу диспозитивності, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З досліджених матеріалів вбачається, що скаржником ОСОБА_3 адресовано заяву до Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області про вчинення злочину за фактом схиляння до протиправних дій, погрози пошкодження його майна, слідчий суддя приходить до переконання, що для висновку про відсутність в заяві ОСОБА_3 ознак кримінального правопорушення, необхідне дослідження ряду фактів, які б виключали ознаки статей КК України, що неможливо зробити на стадії вирішення питання про реєстрацію заяви в ЄРДР, а тому заява ОСОБА_3 відповідає вимогам для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

З огляду на викладене, враховуючи факт звернення ОСОБА_3 із повідомленням про вчинення кримінального правопорушення та невнесення у встановлений законом строк та порядок відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя вважає скаргу обґрунтованою та такою, що підлягає до в тій частині до задоволення.

Згідно ч.2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Що стосується вимоги скаржника про зобов`язання суб`єкта оскарження розпочати розслідування то задоволення такої вимоги не передбачено ст. 307 КПК України.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 22, 303, 305, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР задоволити частково.

Зобов`язати Дрогобицький РВП ГУ НП у Львівській областівнести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 22.08.2025.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 16.09.2025 о 13 год.15 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_8