Провадження № 1-кс/756/2393/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Оболонської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В :

До Оболонського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга, у якій скаржник просив зобов`язати уповноважених осіб Оболонської окружної прокуратури м. Києва внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою про кримінальне правопорушення від 26 серпня 2025 року.

Скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_4 скерував до Оболонської окружної прокуратури м. Києва заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, втім, уповноваженими особами Оболонської окружної прокуратури м. Києва обов`язок внести відомості за її заявою до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, виконано не було.

Крім того, протягом 08-10 вересня 2025 року від адвоката ОСОБА_3 та захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 на адресу суду було скеровано ще 7 скарг, зміст та вимоги яких є ідентичними, у зв`язку з чим вони розглядаються як один процесуальний документ.

Адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не прибув, у скарзі просив розглянути її без його участі.

Перший заступник керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 скерував до суду лист, у якому просив відмовити у задоволенні скарги та зазначив, що наведені у скарзі та заяві про кримінальне правопорушення обставини стосуються розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000878 від 01.04.2025, у зв`язку з чим звернення ОСОБА_4 скероване до Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на прокурора обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із долученої до скарги заяви про вчинення кримінального правопорушення, в провадженні СВ Подільського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000878 від 01.04.2025, у межах якого ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Заявник звернув увагу на необґрунтованість повідомленої підозри, зокрема, суперечності в матеріалах кримінального провадження, на яких вона ґрунтується, та висновки експертів, які спростовують причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення. Також скаржник зауважив, що сторона обвинувачення не вчиняє всіх передбачених законом заходів для встановлення обставин, які мають значення для кримінального провадження.

Наведені обставини, на думку скаржника, свідчать про наявність в діях слідчих у кримінальному провадженні ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України.

Слідчий суддя зауважує, що ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів. Крім того, вказаний механізм не може використовуватися для здійснення протиправного впливу та всупереч його меті, тобто досягнення цілей, для яких законом передбачені інші засоби захисту.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13.05.1980), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Наведені у заяві про кримінальне правопорушення обставини за своїм змістом є лише незгодою ОСОБА_4 з процесуальними рішеннями та діями сторони обвинувачення у кримінальному провадженні, у межах якого скаржник має статус підозрюваного. Разом з тим, кримінальний процесуальний закон передбачає широке коло прав підозрюваного та визначає комплекс процесуальних механізмів, здатних забезпечити реалізацію цих прав у межах кримінального провадження, зокрема, оскарження дій слідчого, прокурора в порядку ст. 303 КПК України, оскарження процесуальних рішень слідчих суддів, обстоювання перед судом своєї правової позиції у межах засади змагальності та збирання доказів на її підтвердження тощо.

Заява не містить відомостей, які б прямо чи опосередковано вказували на наявність ознак кримінального правопорушення.

Слідчий суддя наголошує, що лише наявність у повідомленні конкретних та об`єктивних відомостей, які свідчать про вірогідність вчинення кримінального правопорушення, створює у прокурора обов`язок внести їх до ЄРДР. Саме по собі твердження заявника про існування кримінального правопорушення, за відсутності таких відомостей, не є достатньою підставою для ініціювання досудового розслідування.

Враховуючи, що скерована скаржником заява фактично не містила конкретних та об`єктивних відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 367 КК України, в уповноважених осіб Оболонської окружної прокуратури м. Києва відсутній обов`язок вносити відомості до ЄРДР, а тому їх дії не суперечили вимогам ст. 214 КПК України.

Викладене свідчить про відсутність підстав для задоволення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Оболонської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1