Справа № 461/4709/24
Провадження № 1-кп/461/189/25
УХВАЛА

06.05.2025 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисників ОСОБА_5

ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000367 від 18.03.2024 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

в провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні судової будівельно-технічної експертизи.

В обгрунтування заявленого клопотання вказує на те, що стороною обвинувачення подано у суд висновок експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1640-Е від 27.09.2023 року та повідомлення про неможливість надання висновку експерта №16/01/24 від 16.01.2024 про проведення будівельно-технічної експертизи. Згідно висновку експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1640-Е від 27.09.2023, обсяги та вартість фактично виконаних робіт з влаштування основи дорожнього одягу з щебенево-пішаної суміші С-7 товщиною 12 см з ущільнення та попереднім розливом води, при зміні товщини на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см, по

об?єкту: «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області» частково не відповідають обсягам та вартості вказаним в актах приймання виконаних будівельних (форми К6-2в) робіт №1 за грудень 2020, № 2 за грудень 2020, та № 3 за вересень 2021 згідно з договором підряду. Обсяг матеріалу С1421-9604 варіант 2 - Щебенево-піщана суміш 0-40 мм

(С-7), що зайво закладений в акти виконаних робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2021 становить 1 596,4986 м3. Вартість будівельних робіт, що закладені в акти приймання виконаних робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2021 становить - 1 582 450,0 грн. (один мільйон п?ятсот вісімдесят дві тисячі чотириста п`ятдесят) грн. 00 коп. Згідно повідомлення про неможливість надання висновку експерта №16/01/24 від 16.01.2024 про проведення будівельно-технічної експертизи: Проведення будівельно-технічної експертизи з обов?язковим використанням методу шурфування дорожного одягу та безпосереднього дослідження на дорозі вмісту такого одягу з розбивкою на окремі його елементи, враховуючи, що автомобільна дорога експлуатується з 31.12.2021 р. (більше 2-ох років), на вирішення якої ставляться наступні запитання: 1) Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з розпушення (холодне фрезерувания) асфальтобетонного покриття фрезою WIRTGEN 1000 при глибині фрезерування 8 см обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в? Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з виправлення профілю щебеневих основ без додавання нового матеріалу обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в? Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з влаштування основи дорожнього одягу з ЩПС С -7, товщиною 12 ом з ушільненням та попереднім розливом води та при зміні товщини основи дорожнього одягу з ЩПС С -7 на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ 2в? Чи відповідає фактична кількість вбудованої щебенево-піщаної суміші С -7 обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в? - є не доцільним так як отримані внаслідок шурфування дорожнього одягу результати досліджень, після експлуатації дорожнього полотна , будуть некоректні (імовірні) та не дозволять встановити фактичний обсяг виконаних прихованих робіт та використаних матеріалів при їх виконанні.

Сторона захисту вважає, що між вказаними вище висновками є розбіжності, в зв`язку з чим в судовому засіданні було допитано ОСОБА_7 , який є судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, та який склав висновок №1640-Е від 27.09.2023 року, та ОСОБА_8 , який надав повідомлення про неможливість надання висновку експерта №16/01/24 від 16.01.2024 про проведення будівельно-технічної експертизи.

Допит експертів не усунув розбіжностей між висновками та обставинами проведення одних і тих же досліджень.

Сторона захисту також вважає, що існують обгрунтовані сумніви вважати, що при допиті експерта не спростовані факти неповноти експертного дослідження предмета будівельно-технічної експертизи; існують об`єктивні сумніви в правильності проведення відібрання взірців та проведення замірів, а відповідно і можливості проведення такої експертизи; існують сумніви щодо об?єктивності отриманих внаслідок експертизи даних та висновків, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт по даному об?єкту частково не відповідають обсягам та вартості вказаним в актах приймання виконаних будівельних (форми Кб-2в) робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020, та №3 за вересень 2021 згідно з договором підряду; через призму описаних вище недоліків точності вказаного в висновку експерта ОСОБА_7 встановленого обсягу матеріалу С1421-9604 варіант 2 - Щебенево-піщана суміш 0-40 мм (С-7), що зайво закладений в акти виконаних робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2021, який згідно його розрахунків становить 1 596,4986; можливості та точності визначення експертом ОСОБА_7 вартості будівельних робіт, що закладені в акти приймання виконаних робіт №1 за грудень 2020, № 2 за грудень 2020 та № 3 за вересень 2021, проте фактично не виконані становить у сумі 1 582 450,00 грн.

3 огляду на вищевикладене, вважає за доцільне призначити по справі повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського відділення ННЦ ІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив клопотання про призначення експертизи. Вказує, що в ході судового розгляду експертом ОСОБА_7 в повній мірі роз?яснено висновок експерта, сумнівів у необгрунтованості його висновку чи невідповідності такого матеріалам провадження не встановлено, а висновок, наданий стороною захисту, зроблений експертом ОСОБА_8 , вказує на те, що експертом фактично не проведено жодних досліджень об?єкту. З пояснення експерта ОСОБА_8 вбачається, що причиною непроведення такого дослідження стала відсутність спеціалізованої методики, а іншими методиками для проведення такого дослідження експерт ОСОБА_8 не володіє. З огляду на викладене стверджувати про те, що надані суду висновки суперечать одне одному неможливо. За таких обставин вважає, що у задоволенні клопотання про призначення в кримінальному провадженні судової будівельно-технічної експертизи слід відмовити.

Суд, вислухавши сторін кримінального провадження, вважає, що з метою об`єктивності та повноти судового розгляду, клопотання про призначення експертизи необхідно задоволиити з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження, або якщ о для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до ч.1 ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч.2 ст.332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Судом досліджено висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи № 1640-Е від 27.09.2023, проведеної судовим експертом ОСОБА_7 Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, згідно якого обсяги та вартість фактично виконаних робіт із влаштування основи дорожнього одягу з щебенево-пішаної суміші С-7 товщиною 12 см. з ущільнення та попереднім розливом води, при зміні товщини на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см, по

об?єкту: «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області» частково не відповідають обсягам та вартості вказаним в актах приймання виконаних будівельних (форми К6-2в) робіт № 1 за грудень 2020, № 2 за грудень 2020, та № 3 за вересень 2021 згідно з договором підряду. Обсяг матеріалу С1421-9604 варіант 2 - Щебенево-піщана суміш 0-40 мм

(С-7), що зайво закладений в акти виконаних робіт № 1 за грудень 2020, № 2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2021 становить 1 596,4986 м3. Вартість будівельних робіт, що закладені в акти приймання виконаних робіт №1 за грудень 2020, № 2 за грудень 2020 та № 3 за вересень 2021 становить

- 1 582 450,0 грн. (один мільйон п?ятсот вісімдесят дві тисячі чотириста п`ятдесят) грн. 00 коп.

Судом також досліджено Повідомлення про неможливість надання висновку експерта № 16/01/24 від 16.01.2024 про проведення будівельно-технічної експертизи, згідно якого експерт ОСОБА_8 , який має свідоцтво № 49-22/П, №50-22/П, №51-22/П від 03 травня 2022 року видані на підставі рішення кваліфікаційної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, встановив, що проведення будівельно-технічної експертизи з обов?язковим використанням методу шурфування дорожного одягу та безпосереднього дослідження на дорозі вмісту такого одягу з розбивкою на окремі його елементи, враховуючи, що автомобільна дорога експлуатується з 31.12.2021 р. (більше 2-ох років), - є недоцільним, оскільки отримані внаслідок шурфування дорожнього одягу результати досліджень, після експлуатації дорожнього полотна , будуть некоректні (імовірні) та не дозволять встановити фактичний обсяг виконаних прихованих робіт та використаних матеріалів при їх виконанні.

Ця відповідь стосувалась поставлених запитань: чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з розпушення (холодне фрезерувания) асфальтобетонного покриття фрезою WIRTGEN 1000 при глибині фрезерування 8 см обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в? Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з виправлення профілю щебеневих основ без додавання нового матеріалу обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в?; чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з влаштування основи дорожнього одягу з ЩПС С -7, товщиною 12 см з ущільненням та попереднім розливом води та при зміні товщини основи дорожнього одягу з ЩПС С -7 на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ 2в?; чи відповідає фактична кількість вбудованої щебенево-піщаної суміші С -7 обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в?

Відповідно до ч.1 ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 85 КПК України визначено, що належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Суд, дослідивши обтавини справи та надані сторонами докази, приходить до висновку про неповноту , проведеної будівельно-технічної експертизи, існування розбіжностей між експертними висновками, порушень вимог будівельних норм та застосовани методик.

Так, під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000441 від 02.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, на підставі ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова, 02.06.2023 та 08.06.2023 проведено тимчасовий доступ до автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне, на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області.

Як вбачається з ухвали «з метою забезпечення проведення судової будівельно-технічної експертизи, перед якою поставлено питання: «Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт з розпушення (холодне фрезерування) асфальтобетонного покриття фрезою WIRTGEN 1000 при глибині фрезерування 8 см; виправлення профілю щебеневих основ без додавання нового матеріалу та влаштування основи дорожнього одягу з ЩПС С-7, товщиною 12 см з ущільненням та попереднім розливом води та при зміні товщини основи дорожнього одягу з ЩПС С-7 на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см обсягам та вартості вказаним в Актах приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) згідно з договором підряду?», надано тимчасовий доступ до автомобільної дороги загального користування місцевого користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне, на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області з можливістю вилучення зразків щебенево-піщаної суміші в місцях проведення робіт, із залученням судових експертів та спеціалістів».

Експертом ОСОБА_7 при проведенні обстеження та дослідження заданих питань, на думку суду, з порушенням вимог державних будівельних норм, відтак, її результати можуть бути неточними та об`єктивними з огляду на наступне

Відповідно до «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», затв. наказом Мінюсту України від 08.10.98 №53/5 (п.1.4.) під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо.

Згідно з ч.1 ст.11 Закону України «Про будівельні норми» застосування будівельних норм або їх окремих положень, зокрема ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування Частина ІІ. Будівництво» (зі Змінами №1 та №2), є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування.

Наведені в ухвалі та вказаній вище експертизі види послуг/робіт з поточного середнього ремонту відносяться до категорії «прихованих». Станом на сьогодні, чинними нормативними документами врегулювано порядок контролю якості та обсягу «прихованих» послуг/робіт лише на етапі проведення вхідного, операційного та приймального контролю.

Вимоги до методів визначення властивостей неукріплених щебеневих матеріалів та улаштованих з них шарів дорожнього одягу визначені ДСТУ 9179:2022 «Щебінь та гравій зі щільних гірських порід і металургійних шлаків для дорожнього будівництва. Методи фізико-механічних випробувань», ДСТУ 9178:2022 «Настанова з улаштування шарів дорожнього одягу з щебеневих, гравійних та укріплених матеріалів», ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина II. Будівництво».

Із цих норм випливає, що на стадії закриття прихованих робіт при приймальному контролі товщину шарів дорожнього одягу з неукріплених матеріалів, зокрема щебенево-піщаних сумішей С7, вимірюють за допомогою щупів, лінійок та іншого подібного вимірювального обладнання у кількості не менше ніж три виміри на 9000 м2 рівномірно по ширині та довжині, у тому числі для ділянки площею до 9000 м2. А керни або вирубки необхідно відбирати на відстані не менше ніж 1 м від крайки покриття. При цьому, потрібно враховувати, що під час ущільнення щебенево-піщаної суміші можливе подрібнення зерен заповнювача та зміна її зернового складу. Вона і/або інші характеристики неукріплених щебеневих матеріалів можуть також змінюватися під час експлуатування під впливом кліматичних чинників та транспортного навантаження.

Також, у процесі експлуатування автомобільної дороги можлива зміна товщини шару дорожнього одягу з неукріплених (незв?язних) матеріалів у результаті їхнього доущільнення під впливом навантаження від транспортних засобів.

Дослідження щодо встановлення закономірностей зміни/незміни товщини дорожнього одягу, зокрема шарів з неукріплених матеріалів, у процесі експлуатування на даний час не проводились. Також відсутня методика визначення початкової товщини шарів дорожнього одягу з неукріплених матеріалів під асфальтобетонними шарами після експлуатування автомобільної дороги.

Це стосується і контролю дорожнього одягу із асфальтобетонних сумішей, адже у процесі експлуатації дорожнього одягу під впливом транспортних навантажень і погодно-кліматичних чинників відбувається зміна властивостей асфальтобетону та інших матеріалів дорожнього покриву, тому параметри, які встановлені таблицею 21.1 ДБН В.2.3-4:2015, з часом можуть змінюватись.

Тому науковець ДП «ДерждорНДІ» встановив норму (п.21.9 Розділу 21 ДБН В.2.3-4:2015, Зміна 2), що «з метою встановлення об`єктивних значень товщин асфальтобетонних шарів та фізико-механічних показників асфальтобетону при прийманні закінчених робіт відбирання кернів потрібно здійснювати у період не раніше ніж через добу та не пізніше шести місяців після влаштування відповідних шарів».

Згідно з пунктом 84 ДБН А 3.1-5 2016 «Організація будівельного виробництва» приймальний контроль належить до одного із видів виробничого контролю якості виконання будівельних робіт, який, у свою чергу, відповідно до пункту 8.3 цих норм здійснюється під час будівництва. Цей життєвий цикл об`єкта закінчується на етапі прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, вимоги до якого визначаються відповідним порядком затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461. Далі слідує стан експлуатації. Відповідно до пункту 10 Технічного регламенту будівельних виробів, будівель і споруд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.2006 №1764, споруди загалом та окремі їхні частини повинні відповідати призначенню і основним вимогам до них. За умови належної експлуатації споруд основні вимоги до них повинні виконуватися протягом обґрунтованого строку служби споруд з урахуванням передбачуваних впливів. Вимоги до експлуатаційного стану автомобільних доріг встановлюються ДСТУ 3587:2022 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги. Вимоги до експлуатаційного стану» та умовами договору.

Отже, параметри, які встановлені таблицею 21.1 ДБН В 2.3-4:2015. відносяться лише до приймального контролю дорожньо-будівельних робіт та їх результатів, якщо інше не передбачено договором на виконання таких робіт. Залежно від умов експлуатації зазначені параметри на момент досліджень можуть як залишатися такими, що задовольняють вимогам будівельних норм, так і змінитися, виходячи за їхні межі. Вимоги до параметрів зміни товщини шару асфальтобетонного покриву в процесі експлуатування автомобільної дороги, а також методології її розраховування будівельними нормами і нормативними документами наразі не встановлені.

В судовому засіданні експерт ОСОБА_8 підтвердив, що при умові експлуатації дорожнього одягу протягом строку експлуатації, відбувається зниження міцності дорожнього одягу до гранично-допустимого значення, отже можлива зміна початкової товщини шарів дорожнього одягу внаслідок дії навантаження та кліматичних умов, оскільки на міцність дорожнього одягу впливає в тому числі і товщина окремих шарів, про що зазначено в І . 8.1.4. ДБН В . 2.3-4:2015.

Слід також зазначити, що на момент відібрання взірців та проведення замірів на підстав ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до вказаної дороги така експлуатувалась більше 2 років.

Як убачається із листа №19.2-10-778а від 21.03.2023 Державного підприємства «Державний дорожній науково-дослідний інститут імені М. П. Шульгіна» ( ДП «Держдор НДІ»), « у процесі експлуатування автомобільної дороги можлива зміна товщини шару дорожнього одягу з неукріплених (незв?язних) матеріалів у результаті їхнього доущільнення під впливом навантаження від транспортних засобів».

Судом не встановлено наявність методики визначення початкової товщини шарів дорожнього одягу з неукріплених матеріалів під асфальтобетонними шарами після експлуатування автомобільної дороги.» (вказаний лист долучено до матеріалів кримінального провадження та досліджено в ході судового розгляду даного кримінального провадження).

Разом з цим, у висновку експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1640-Е від 27.09.2023 не враховано строк експлуатації дороги та в ході допиту судового експерта ОСОБА_7 останній вказав, що на його думку товщина шарів, зокрема товщина шару ЩПС, яка згідно проекту становить 15 см, має бути однаковою і після декількох років експлуатації дороги та впродовж всього гарантійного строку експлуатації даної дороги, який з його слів становить 10 років.

Відтак, думка судового експерта ОСОБА_7 про відсутність впливу на товщини шарів дорожнього покриття внаслідок експлуатації дороги суперечить позиціям судового експерт ОСОБА_8 та професора інституту ДП «Держдор НДІ», що може свідчити про невірні висновки вказані судовим експертом ОСОБА_7 в складеному ним висновку експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1640-Е від 27.09.2023.

Крім цього, судовим експертом ОСОБА_7 не враховано той факт, що згідно проекту товщина шару ЩПС розміром 15 см мала б бути до накриття такого шару асфальто-бетонним покриттям, яке також укатується асфальто-укладчиком та катками. Він вважає що навіть після укладання на шар ЩПС шару асфальто-бетонного покриття та його укатки шар ЩПС має бути 15 см, як вказано проекстом.

Однак, ДП «Держдор НДІ» в листі №19.2-10-778а від 21.03.2023 вказує, що під час ущільнення щебенево-піщаної суміші можливе подрібнення зерен заповнювача та зміна ї зернового складу. Вона і /або інші характеристики неукріплених щебеневих матеріалів можуть також змінюватися під час експлуатування під впливом кліматичних чинників та транспортного навантаження.

Окрім того, Методика експертного дослідження щодо визначення якості, вартості та обсягу будівництва об`єктів вулично-дорожньої мережі зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 28.01.2022 за реєстраційним кодом 10.10.06. (одночасно містить положення про дослідження автомобільних доріг загального користування) передбачає можливість проведення «розкриття закритих елементів та вузлів для оцінки їх конструктивного рішення та вимірювання необхідних технічних та експлуатаційних характеристик», «інструментальне дослідження та випробовування будівельних конструкцій», проте з дотриманням вимог ДБН В 2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина ІІ. Будівництво».

При чому руйнівний метод (кернування чи вирубки) у Методиці описують лиш для дослідження шарів асфальтобетонного покриття.

Зокрема, в розділі 4 «Відбирання проб» ДСТУ Б.В.2.7-319 «Суміш асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Методи випробувань» [36] зазначено, що для контролю якості асфальтобетону з конструктивних шарів дорожнього одягу відбирають проби у вигляді циліндричних кернів або вирубок прямокутної форми відповідно до ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина І. Проектування. Частина IІ. Будівництво» [3]. Проби відбирають для шарів з сумішеи? асфальтобетонних гарячих, асфальтополімербетонних та щебенево-мастикових - не раніше ніж через 1 добу після і?х влаштування, асфальтобетонних та асфальтополімербетонних холодних - не раніше ніж через 15 діб після їх влаштування.

Для відбирання проб з конструктивних шарів дорожнього одягу визначають ділянку не менше ніж 1,0 м від краи?ки покриття та не менше ніж 2 м від етика. Відбір проб виконують на всю товщину шарів з бітумним в`яжучим, які контролюють.

Вирубки прямокутної форми розміром не менше ніж 0.25 м х 0.25 м та не більше ніж 0,5 м ?0,5 м вирізають за допомогою наріжчика швів або мотоблоків з алмазним кругом. Циліндричні керни діаметром не менше ніж 100 мм висвердлюють за допомогою керновідбірника.

Розміри вирубки і кількість кернів, які висвердлюють з одного місця, встановлюють, виходячи з кількості зразків, які потрібні для випробувань.

Виходячи з експертноі? практики досліджень і напрацювань в напрямку з визначення якості влаштованого покриття та фактичних результатів відбору зразків, визначити необхідну кількість відібраного матеріалу в рамках польових досліджень дуже важко, оскільки не завжди фактична товщина покриття відповідає вимогам проекту.

Для проведення подальших лабораторних випробувань (фізико- механічних досліджень) експертам під час відбору необхідно забезпечити відбір достатньоі? кількості зразків (кернів) в залежності від фактичноі? товщини покриття та наявного розміру коронки керновідбірника.

Товщину кожного шару проби і загальну товщину кожноі? проби вимірюють з точністю до 1 мм за допомогою штангенциркуля або металевоі? лініи?ки відповідно до ДСТУ ГОСТ 427.

Місце відбору зразків обирається експертом самостіи?но, дотримуючись основних рекомендацій:

- місце відбору не повинно бути ближче 1 метру від краю та стику покриття;

- місце відбору виконується ближче до середини накату полоси.

Згідно листа ДП «Держдор НДІ» в листі №19.2-10-778а від 21.03.2023 вимоги до методів визначення властивостей неукріплених щебеневих матеріалів, зокрема фактичного зернового складу, встановлюються ДСТУ 9179:2022 «Щебінь та гравій зі щільних гірських порід і металургійних шлаків для дорожнього будівництва. Методи фізико-механічних випробувань». Маса проби для визначення зернового складу повинна відповідати вимогам таблиці 1 ДСТУ 9179:2022, а для встановлення кількості місць відбору можна використати положення пункту 40 таблиці 21.1 ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво».

Згідно положень п.41 вказаного ДСТУ для визначення товщини шару кількість місць відбору має бути не менше ніж три виміри на 900 м2 (при чому допустимий відхил згідно даного пункту, становить не більше 10 % результатів вимірів можуть мати відхили від проектних значень в бік зменшення в межах 10 %, решта ± 5 % товщини).

З огляду, на проекту документацію площа покриття проїзної частини становила 167 380 м2. Відтак кількість місця відбору мала б складати не менше 56 ((167 380/9000)*3=55,79), а допустимий відхил в 6 з 56 місць відбору міг би мати відхил в бік зменшення не рівно 1,5 см, а в межах 1,5 см, а в решта в межах 0,75 см).

Відтак, самі ДБН визначають ймовірність похибок при укладанні основи і це станом на момент проведення ремонтних робіт та укладання рівня ЩПС, а в даному випадку дорога перебувала в експлуатації вже більше 2 років.

Як убачається із досліджених судом відеоматеріалів огляду місця події - автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне, на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області, відібрання взірців щебенево-піщаних сумішей С7 та їх вимірювання 02.06.2023 проводилось судовим експертом ОСОБА_7 у кількості не менше ніж три виміри на 9000 м2, проте виміри проводились на самому краю дорожнього полотна.

В подальшому, 08.06.2023 заміри проводились хаотично, щоразу змінюючи відстань від попередньої вирубки без будь яких закономірностей, не прив`язуючись до площі дорожнього полотна. Крім цього, знову ж таки заміри проводились з краю дороги, на межі дорожнього покриття та узбіччя, а один раз посередині дороги. На питання, яка методика визначає такий спосіб визначення частоти замірів, відповіді в ходи тимчасового доступу не отримано.

В судовому засіданні експерт ОСОБА_7 вказав, що всі методики та ДБН, які він використовував в ході даної експертизи та тимчасового доступу вказані на стор.3-4 висновку експерта в графі «Література». Згідно даного переліку судовий експерт ОСОБА_7 також посилається на ДБН В.2.3-4:2015 «Автомобільні дороги. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво», однак чомусь при визначенні кількості місць відбору він не використав даний ДБН, а в ході допиту вказав, що керувався методикою згідно якою, він на власний розсуд може визначити кількість та періодичність місць відбору.

Під час тимчасового доступу до автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0140701 Золочів - Красне, на ділянці км 0+000 - км 23+000 Золочівського та Буського районів Львівської області заміри проводились способом, який не відповідає вимогам чинного законодавства, будівельним нормам та вказаній методиці. Зокрема, рівень, на якому припинялось вилучення ЩПС С-7 з місця вирубки визначалось на око, позиціонуючи це тим, що рівень щебенево-піщаної суміші С-7 (далі ЩПС) вже вибрано, а глибше знаходиться не ЩПС, а попереднє розпушене покриття, яким чином, чи у зв`язку з якими фізико-хімічними властивостями шару дорожнього одягу визначалась різниця між його шарами залишилось невідомим. Рівень шару ЩПС 02.06.2023 вимірювався приставляючи до верхньої точки дорожнього полотна швабру і від нижнього рівня швабри вимірювалась глибина до визначеного рівня де начебто закінчувався рівень ЩПС, хоч на фото та відео фіксації видно, що в більшості випадків визначений рівень початку замірів був умовним і глибше була частина покриття, яка на нашу думку також є ЩПС або має елементи ШПС.

Як видно із відеозапису, визначення товщини шару ЩПС проводилось заміряючи глибину від верхнього рівня асфальто-бетонного покриття до нижнього вільно визначеного експертом рівня гнучкою рулеткою.

Крім цього, згідного показів судового експерта ОСОБА_7 , товщину шару ЩПС він вираховував шляхом віднімання показників отриманих шляхом заміряння відстані від визначеного рівня де начебто закінчувався рівень ЩПС до верхньої точки дорожнього полотна, яка встановлювалась шваброю або рівнем (товщина ЩПС разом з асфальто-бетонним покриттям). В подальшому, дані заміри експерт фотографував і вже по позначках метра відображених на фото визначав товщину асфальто-бетонного покриття, яке віднімав від загального показника (товщини ЩПС разом з асфальто-бетонним покриттям) і таким чином вираховував товщину ЩПС. Разом з цим, з відеофіксації тимчасового доступу вбачається, що фотофіксації проводилась інколи перпендикулярно до верхнього рівня дорожнього полотна, а інколи і вище нього, однак під кутом до нижнього рівня асфальто-бетонного покриття, а метер в цей час був не впритул до дорожнього покриття, а на певній відстані від краю місця відбору, що створює певний кут, під яким визначалась товщина шару і дає підстави вважати, що товщина асфальто-бетонного покриття, яка віднімалась від загальної товщини асфальто-бетонного покриття разом з ЩПС є неточної, а відтак не дає можливості зрозуміти реальної товщини ЩПС виявленої судовим експертом.

Таким чином, з огляду на досліджені докази та роз`яснення експертів, суд приходить до висновку про неповноту експертного дослідження будівельно-технічної експертизи.

Зокрема; щодо правильності проведення відібрання взірців та проведення замірів; щодо об`єктивності отриманих внаслідок експертизи даних та висновків, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт по даному об`єкту частково не відповідають обсягам та вартості вказаним в актах приймання виконаних будівельних (форми Кб-2в) робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020, та №3 за вересень 2021 згідно з договором підряду; щодо точності висновку експерта ОСОБА_7 встановленого обсягу матеріалу С1421-9604 варіант 2 - Щебенево-піщана суміш 0-40 мм (С-7), закладений в актах виконаних робіт №1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2021, який згідно його розрахунків становить 1 596,4986; щодо точності визначення експертом ОСОБА_7 вартості будівельних робіт, закладених в актах приймання виконаних робіт N?1 за грудень 2020, №2 за грудень 2020 та №3 за вересень 2020.

Згідно ч.1 ст.332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статею 244 цього Кодексу, якщо для з?ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Отже, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності (частина друга статті 332 КПК України).

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції, обов?язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу».

Стаття 1 Закону України «Про судову вких знань у галузі нао, щосудова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо, об?єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Проведення експертизи є процесуальною дією, яка передбачаєпризначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в галузі науки, техніки, мистецтва або ремесла і які поставлені перед експертом за зверненням сторони кримінального провадження, за дорученням слідчого судді чи суду, або відповіді на які надані експертом за його ініціативою, якщо для з?ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідно використати спеціальні знання.

На підставі Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Згідно з пунктом 1.2.2. Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.01.1998 №53/5, (далі Інструкція) до основних видів (підвидів) експертиз відносять будівельно-технічну.

Пунктом 1.2.11 Інструкції визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об?єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Згідно із пунктом 1.2.2 Інструкції, до основних видів експертиз належить інженерно-технічна, підвидом якої є будівельно-технічна експертиза.

Пунктом 5.1 Розділу II Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України за № 53/5 від 08.10.1998, встановлено, що основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об?єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об?єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об?єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об?єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов?язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об?єктів нерухомого майна.

Відповідно до пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» № 8 від 30.05.1997, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов?язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Згідно до підпункту 1.2.14 пункту 1.2 Розділу І Інструкції повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об?єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якшо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою 509 КПК України; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обгрунтовані сумніви в його правильності.

Відтак, суд вважає доцільним призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи, поставивши на вирішення експертів питання: відповідності обсягів фактично виконаних робіт з розпушення (холодне фрезерування) асфальтобетонного покриття фрезою WIRTGEN 1000 при глибині фрезерування 8 см обсягам , зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в ; відповідності обсягів фактично виконаних робіт з виправлення профілю щебеневих основ без додавання нового матеріалу обсягам , зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в; відповідності обсягів фактично виконаних робіт з влаштування основи дорожнього одягу з ЩПС С-7, товщиною 12 см з ущільненням та попереднім розливом води та при зміні товщини основи дорожнього одягу з ЩПС С -7 на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2 в; відповідності фактичної кількості вбудованої щебенево-піщаної суміші С-7 обсягам, зазначеними в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в.

На підставі викладеного, для об`єктивного і неупередженого встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, суд вважає за доцільне задовільнити клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, а виконання ухвали доручити експертам Київського відділення ННЦ ІСЕ ім.проф.М.С.Бокаріуса.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи кримінальне провадження слід зупинити.

Керуючись ч.1 ст. 332 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з розпушення (холодне фрезерування) асфальтобетонного покриття фрезого WIRTGEN 1000 при глибині фрезерування 8 см обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в?

Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з виправлення профілю щебеневих основ без додавання нового матеріалу обсягам, зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в?

Чи відповідають обсяги фактично виконаних робіт з влаштування основи дорожнього одягу з ЩПС С -7, товщиною 12 см з ущільненням та попереднім розливом води та при зміні товщини основи дорожнього одягу з ЩПС С -7 на кожний 1 см до норми 2-52-3 додавати або виключати до 15 см

обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-

2B?

Чи відповідає фактична кількість вбудованої щебенево-піщаної суміші С-7 обсягам, зазначеними в Актах приймання виконаних будівельних робіт форми КБ -2в?

Проведення експертизи доручити експертам Київського відділення ННЦ ІСЕ ім. проф.М.С.Бокаріуса (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 6).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку.

Провадження у справі на період проведення експертизи зупинити.

Направити в розпорядження експертів Київського відділення ННЦ ІСЕ ім. проф.М.С.Бокаріуса матеріали кримінального провадження №0000367 від 18.03.2024 року (судова справа №с 461/4709/24, №п 1-кп/461/189/25).

Повний текст складено 08.05.2025.

Суддя ОСОБА_1