Справа № 953/3020/25
н/п 1-кс/953/6336/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2025 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 16.01.2025 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

15 вересня 2025 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 16.01.2025 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України, без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000069 від 16.01.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 15.01.2025, перебуваючи у невстановленому під час досудового розслідування місці, будучи обізнаним про діяльність банківських установ щодо взаємодії із клієнтами банків за допомогою чат-ботів у мессенджерах, зокрема «Телеграм», маючи відповідні технічні навички поводження із електронно-обчислювальною технікою, вирішив заволодіти грошовими коштами громадян України шляхом зловживання довірою потерпілих та спілкування із останніми під виглядом працівників банку у шахрайському чат-боті під виглядом офіційного боту підтримки банківської установи.

З метою реалізації свого злочинного плану, ОСОБА_5 , у невстановлені в ході досудового розслідування час та місці, але не пізніше 15.01.2025, запропонував невстановленій в ході досудового розслідування особі, матеріали щодо якої виділені в окреме кримінальне провадження, яка має технічні навички щодо створення та адміністрування чат-ботів у мессенджері «Telegram» прийняти активну участь у вчиненні шахрайства, а саме створити відповідний шахрайський чат-бот - аналог офіційного боту підтримки « ОщадБанк » у мессенджері «Telegram» з метою отримання доступ до банківських аккаунтів клієнтів банку та заволодіння грошовими коштами потерпілих шляхом переказу їх на заздалегідь підготовленні банківські картки, якими розпоряджається ОСОБА_5 , та конвертування здобутих злочинним шляхом грошових коштів у цифрову валюту.

Невстановлена в ході досудового розслідування особа, матеріали щодо якої виділені в окреме кримінальне провадження, прийняла вказану пропозицію ОСОБА_5 , тим самим вступивши з останнім у попередню змову на вчинення злочину безпосередньо до початку його вчинення, підтвердивши намір діяти для досягнення спільної злочинної мети.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на заволодіння грошовими коштами потерпілих шляхом зловживання довірою, невстановлена в ході досудового розслідування особа, створила вказаний чат-бот « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_7 у мессенджері «Телеграм» та надала доступ до спілкування із потенційними потерпілими ОСОБА_5 .

Так, 15.01.2025, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка є клієнтом банку «ОщадБанк» та користується банківською карткою № НОМЕР_1 , з метою збільшення ліміту переказів грошових коштів на вказаній банківській картці вирішила звернутись для проведення вказаної операції до чат-боту підтримки «ОщадБанк» у мессенджері «Телеграм». Знайшовши у пошуковій вкладці мессенджеру «Телеграм» відповідний чат-бот під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОСОБА_7 , який оформлений під виглядом реального боту підтримки банку із зазначенням кількості користувачів у 22 тисячі осіб, розуміючи, що спілкується із представником банку надала у вказаному чаті реквізити для входу у свій онлайн-банкінг.

В свою чергу, ОСОБА_5 , маючи прямий злочинний умисел на заволодіння грошовими коштами шляхом зловживання довірою, усвідомлюючи протиправність своїх дій, діючи за попередньою змовою із невстановленою в ході досудового розслідування особою, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, отримав доступ до банківської картки потерпілої ОСОБА_8 та 15.01.2025 об 11:11 год. здійснив два перекази грошових коштів у сумі 29 500 гривень кожний на банківську картку № НОМЕР_2 та в подальшому конвертував вказаній грошові кошти у сумі 59 000 у цифрову валюту за допомогою Р2Р операцій (банківські операції з переказу коштів між рахунками фізичних осіб, з метою приховання сліду та походження грошових коштів від Державної служби фінансового моніторингу України) та розпорядився ними на власний розсуд, завдавши потерпілій матеріальних збитків на вказану суму.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки за попередньою змовою групою осіб.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що у громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел, направлений на виготовлення, поширення та використання комуністичної символіки.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного тоталітарного режиму, символіки націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму, у тому числі у вигляді сувенірної продукції, публічне виконання гімнів СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних та автономних радянських республік або їх фрагментів на всій території України заборонено.

Так, ОСОБА_5 , за допомогою свого особистого відкритого та загальному доступного профілю « ОСОБА_5 » за посиланням « ІНФОРМАЦІЯ_4 », зареєстрованого на його особистий мобільний телефон НОМЕР_3 , маючи у вкладці «друзі» громадян України, зокрема мешканців м. Харкова та Харківської області, які мають змогу безперешкодно проглядати вказаний профіль, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на виготовлення, поширення, а також публічне використання символіки комуністичного, перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці, за допомогою свого мобільного пристрою виготовив та поширив наступні матеріали:

- зображення опубліковане на вказаному профілі 03.06.2024, на якому відображений герб СРСР з текстом: «27 мая 1937 года постановлением Президиума ЦИК СССР утверждён самый красивый ГЕРБ в истории человечества. Без пик, щитов, мушкетов, пушек, орлов и львов, от него пахнет миром, трудом и дружбой, а не злобой и агрессией. Лучший!»;

- зображення опубліковане на вказаному профілі 15.08.2024, на якому відображений прапор СРСР та хокейну команду з текстом: «Когда-то это фото вызывало гордость и восторг, счастье за свою Родину. Сейчас - в основном горькую ностальгию о далёком прошлом…»

- зображення опубліковане на вказаному профілі 10.10.2024, на якому відображені чоловіки у військовій формі СРСР, прапор СРСР з текстом: «Мы защищали не русский мир, а Социализм!»

Вказані публікації, згідно висновку експерта №9136 від 08.07.2025 за результатами проведення судової мистецтвознавчої експертизи, містять в собі зображення символіки комуністичного тоталітарного режиму.

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України, тобто у виготовленні, поширенні, а також публічному використанні символіки комуністичного тоталітарного режиму.

28.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно вимог та в спосіб передбачений ст. ст. 42, 135, 276 - 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Слідчий зазначає, що на даний час ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування, що обґрунтовує неможливість вручення йому письмового повідомлення про підозру у день його складення, вручити повістку про виклик особи, у зв`язку з чим, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135 КПК України, в газеті «Урядовий кур`єр» № 175 (8100) від 28.08.2025, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повістки про виклик ОСОБА_5 на 30.08.2025, 31.08.2025 та 01.09.2025 за зазначеною в повістках адресою для отримання письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 436-1 КК України, допиту в якості підозрюваного.

Жодного разу у призначений час ОСОБА_5 у визначене місце не з`явився, про неможливість та причини неприбуття не повідомив.

В ході досудового розслідування, на виконання доручення слідчого, надійшов рапорт від співробітників УСБУ в Харківській області в якому зазначено, що в ході виконання доручення встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуває на території т.о. м. Донецьк, Донецької області.

Постановою слідчого від 08.09.2025 підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошено у міжнародний розшук, проведення якого доручено УСБУ в Харківській області та Департаменту міжнародного поліцейського співробітництва Національної поліції України в особі ВМПС ГУНП в Харківській області.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом обшуку від 17.04.2025; протоколом огляду від 11.06.2025; висновком експерта за результатами проведеної судово-мистецтвознавчої експертизи №9136 від 08.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом огляду від 22.08.2025; протоколом огляду предмету від 22.08.2025; матеріалами виконаного доручення; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що підозрюваний переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, за викликом до слідчого не прибув, про причини неявки не повідомив, крім того, підозрюється у вчиненні нетяжкого та тяжкого кримінальних правопорушень, що свідчить про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити речі та інформацію, які можуть зберігатись у останнього в місцях його перебування, речей, які можуть бути речовими доказами, що підтверджують причетність підозрюваного до вчинення вказаного та інших кримінальних правопорушень, які до теперішнього часу не вилучені та відповідно не долучені до матеріалів кримінального провадження, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України. Без застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваний буде мати можливість здійснювати тиск на свідків, оскільки, він має реальну можливість зв`язуватись із особами, які були допитані в якості свідків у вказаному кримінальному провадженні; клопотання із зазначенням часткових, але достатніх для розуміння підозрюваного анкетних даних свідків були опубліковані у загальнодоступних (у т.ч. державних) ресурсах та є відкритими для ознайомлення будь-якою особою, що може спонукати підозрюваного до здійснення незаконного тиску на свідків та потерпілого з метою зміни останніми показань, що вказує на наявність ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, ОСОБА_5 може вчинити новий злочин проти власності із застосуванням електронно-обчислювальної техніки, а також злочинів проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, що вказує на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене та з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинення дій, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у органу досудового розслідування виникла необхідність звернутися до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою або визначити мінімальний розмір застави.

Клопотання розглядається слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК Країни за відсутності підозрюваного.

Слідчий суддя, вислухавши думку прокурора, захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дійшов такого висновку.

СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000069 від 16.01.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України.

З долучених до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 переховується від органу досудового розслідування та суду на тимчасово окупованій території, тому йому неможливо вручити повістки про виклик особи з дотриманням вимог ст.ст. 111, 135, 278 КПК України. У зв`язку з цим повістки про виклик його в якості підозрюваного на 30.08, 31.08 та 01.09.2025 до СУ ГУНП в Харківській області для вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 436-1 КК України, для допиту у якості підозрюваного, опубліковані в газеті «Урядовий кур`єр» № 175 (8100) від 28.08.2025, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, а також на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

28.08.2025 в рамках кримінального провадження №0000069 від 16.01.2025, відповідно до вимог ст.ст. 111, 135, 278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у відповідності та у спосіб, передбачений чинним кримінальним процесуальним законодавством України (опубліковано повідомлення про підозру на веб-сайті Офісу Генерального прокурора (27.08.2025) та в газеті «Урядовий кур`єр» № 175 (8100) від 28.08.2025, яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження).

Таким чином, 28.08.2025 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 набув статусу підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України.

Зі змісту Витягу з ЄРДР вбачається, що вищевказані відомості 16.01.2025 року внесені до ЄРДР за №0000069.

03 вересня 2025 року слідчим СУ ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про оголошення розшуку підозрюваного ОСОБА_5 .

08 вересня 2025 року слідчим СУ ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про оголошення у міжнародний розшук підозрюваного. Здійснення розшуку доручено співробітникам відділу міжнародного поліцейського співробітництва Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Положеннями ч. 1 ст. 193 КПК України встановлено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 03.09.2025 та 08.09.2025 оголошено у міждержавний та міжнародний розшук підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки під час досудового розслідування встановити місцезнаходження останнього не вдалося.

Що стосується вирішення питання щодо необхідності обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя зазначає таке.

Кримінальним процесуальним Кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

Підставою для звернення з даним клопотання стало те, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме - можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними на даний час доказами, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом обшуку від 17.04.2025; протоколом огляду від 11.06.2025; висновком експерта за результатами проведеної судово-мистецтвознавчої експертизи №9136 від 08.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом огляду від 22.08.2025; протоколом огляду предмету від 22.08.2025; матеріалами виконаного доручення; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

У судовому засіданні стороною обвинувачення підтверджені ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки встановлено, що останній протягом тривалого часу переховується від органів досудового розслідування та перебуває у державному та міжнародному розшуку, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, а також може продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на те, що ОСОБА_5 на теперішній час перебуває на тимчасово окупованій території та має можливість продовжити вчинення злочинів проти власності та проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, слідчий суддя відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має зареєстроване місце проживання на непідконтрольній Україні території за адресою: АДРЕСА_1 , місцезнаходження останнього невідоме, наразі останній підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до нетяжкого та тяжкого злочинів, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років з конфіскацією майна.

Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що обставини, визначені п. п. 1-2 ч. 1 ст. 194 КПК України, які свідчать про наявність встановлених стороною обвинувачення ризиків у даному кримінальному провадженні, обґрунтованість підозри, є обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані та доведені прокурором, при цьому підтверджуються матеріалами справи.

Слідчий суддя, враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також відомості про особу підозрюваного в їх сукупності, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, що узгоджується з приписами КПК України відповідно до яких встановлено процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу. На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: -чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; -чи наявна обґрунтована підозра; -чи наявні ризики кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Отже, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя вважає за необхідне обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 188, 189, 190, 193 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури Хірним по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 16.01.2025 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 1 ст. 436-1, ч. 4 ст. 190 КК України - задовольнити.

У порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання особи, що виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження звернутися до слідчого судді, суду для розгляду питання за участю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про застосування обраного йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена на безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1