Справа № 953/2792/25
н/п 1-кс/953/5324/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 по справі № 953/2792/25 у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

23.07.2025 до суду надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 по справі № 953/2792/25 у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України, у якому адвокат просить: скасувати арешт з ключа від автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 ; ключа та брелка чорного кольору з емблемою «Hyundai»; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору; автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, Vin: НОМЕР_3 .

На обґрунтування клопотання представник власника майна зазначає, що 07.05.2025 року в період часу з 14:55 до 17:24 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 02.05.2025 проведено обшук автомобіля «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та перебував у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У ході проведення обшуку вилучено майно, а саме: в автомобілі «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 : ключ від автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 ; ключ та брелок чорного кольору з емблемою «Hyundai»; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору; а також автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, Vin: НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.05.2025 (справа: № 953/2792/25, провадження № 1-кс/953/3783/25) частково задоволено клопотання заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Харківської обласної прокуратури про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000928 від 05.08.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України, та накладено арешт, зокрема, на вищевказане майно. Однак, як зазначає адвокат, ОСОБА_3 - власник майна та його представник - адвокат ОСОБА_4 , не приймали участь при розгляді питання про арешт майна, та вважають, що арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.05.2025 (справа: № 953/2792/25, провадження № 1-кс/953/3783/25) підлягає скасуванню у зв`язку з тим, що арешт накладено необґрунтовано та в його подальшому застосуванні у даному кримінальному провадженні відпала потреба. Разом з тим, вказує, що власник автомобіля не має статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, а відтак подальше утримання транспортного засобу під арештом не вбачається за доцільне, оскільки порушує баланс між втручанням у права та свободи особи та потребами досудового розслідування. Крім того, зазначає, що автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 не був знаряддям вчинення злочину, оскільки не використовувався для виконання саме об`єктивної сторони кримінальних правопорушень, а лише - у якості транспортного засобу для переміщення. Також, як вказує представника власника майна, стороною обвинувачення не надано жодного доказу того, що арештований автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 зберіг на собі сліди злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Тому, на підставі викладених обставин, з метою недопущення необґрунтованого порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів власника майна, адвокат звернувся до слідчого судді із даною заявою.

В судове засідання представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 не з`явився, викликався належним чином (а.с. 27-28, 34-35). 30.07.2025 представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 через канцелярію суду подав заяву, в якій просив проводити розгляд заяви про скасування арешту майна без його участі (а.с. 39).

Прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_6 та слідчий ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, викликалися належним чином. Проте, 28.07.2025 через систему «Електронний суд» слідчий ОСОБА_7 подав заяву, в якій просив проводити розгляд клопотання без його участі, щодо результату розгляду клопотання покладався на розсуд суду (а.с. 36-37). Разом з тим, прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_6 подано клопотання, відповідно до якого останній не заперечував щодо скасування арешту з вказаного майна (а.с. 38).

Так, неявка заявника, слідчого та прокурора, у відповідності до ст. 174 КПК України, не є перешкодою для розгляду заяви.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, дослідивши матеріали справи № 953/2792/25 н/п 1-кс/953/3783/25, приходить до наступного.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею достовірно встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України (а.с. 1а-10 справа № 953/2792/25 н/п 1-кс/953/3783/25).

07.05.2025 року в період часу з 14:55 до 17:24 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 02 травня 2025 року проведено обшук автомобіля «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та перебував у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В ході проведення обшуку вилучено майно, перелік якого вказано в клопотанні., зокрема, сім-карту оператора мобільного зв`язку «Vodafone» № НОМЕР_4 з номером НОМЕР_5 зі стартовим пакетом до неї; грошові кошти в сумі 3 790 грн., купюрами номіналом по: 1000 грн. - 3 шт. (ЗН 6080325, ЗН 6080328, ЗН 6080321), 500 грн. - 1 шт. (ЄН 2561084), 200 грн. - 1 шт. (ДД 0299085), 100 грн. - 2 шт. (ЄБ 5770510, ЗГ 4312117), 20 грн. - 4 шт. (ЕЄ 1855957, АН 2430262, АЛ 2535394, АМ 8405659), 10 грн. - 1 шт. (ХК 6294710); мобільний телефон «iPhone 12», imei: НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , з сім-картою НОМЕР_8 усередині, у корпусі синього кольору, з тріснути екраном, у чохлі прозорого кольору, що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; грошову купюру номіналом 100 грн, серії ЄЖ 2814111, що належить Державі Україна, а також, ключ від автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ключ та брелок чорного кольору з емблемою «Hyundai»; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору; автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, Vin: НОМЕР_9 , що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 132-140 справа № 953/2792/25 н/п 1-кс/953/3783/25).

07.05.2025 постановою слідчого СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_11 вилучене майно 07.05.2025 під час проведення обшуку в автомобілі HYUNDAI SONATA, реєстраційний номер НОМЕР_1 , VIN-код: НОМЕР_9 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 (а.с. 142-144 справа № 953/2792/25 н/п 1-кс/953/3783/25).

В подальшому, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.05.2025 у справі № 953/2792/25 за клопотанням заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю Харківської обласної прокуратури ОСОБА_12 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000928 від 05.08.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України накладено арешт на майно, зокрема, вилучене 07.05.2025 під час проведення обшуку автомобіля «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 , а саме: ключ від автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , ключ та брелок чорного кольору з емблемою «Hyundai»; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору; автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, Vin: НОМЕР_9 , що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку (а.с. 203-207 справа № 953/2792/25 н/п 1-кс/953/3783/25).

Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Заходи забезпечення у вигляді арешту майна мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, повинен бути встановлений справедливий баланс між завданнями кримінального провадження та вимогою захисту основних прав особи.

В силу ст. 41 Конституції України та ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

У розумінні практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в якій заявник скаржився на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п. 35).

Задовольняючи клопотання прокурора про арешт майна, слідчий суддя дійшов висновку про те, що прокурором доведено, що потреби досудового розслідування в конкретному вищевказаному кримінальному провадженні виправдовували такий ступінь втручання у права і свободи осіб, про який йшлось в клопотанні прокурора, доведено значення вилучених предметів для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні, та можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах.

Звертаючись до суду з даним клопотанням, представник власника майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 вказав, що власник автомобіля ОСОБА_3 не має статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, а відтак подальше утримання транспортного засобу під арештом не вбачається за доцільне, бо порушує баланс між втручанням у права та свободи особи та потребами досудового розслідування. Крім того, зазначає, що автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 не був знаряддям вчинення злочину, оскільки не використовувався для виконання саме об`єктивної сторони кримінальних правопорушень, а лише - у якості транспортного засобу для переміщення. Також, стороною обвинувачення не надано жодного доказу того, що арештований автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 зберіг на собі сліди злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження (а.с. 1-8). Тобто, на даний час, доказів або даних про те, що арештоване майно, а саме, зокрема автомобіль тощо, що були вилучені під час проведення обшуку, має вагоме значення для даного кримінального провадження та відповідає критеріям, передбачених статтею 98 КПК України.

Так, відповідно до ст. 16 КПК України одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Так, як вказано вище, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 року клопотання прокурора було задоволено частково та накладено арешт на вилучене майно.

Отже, правовою підставою для накладення арешту зазначений п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речового доказу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, ч. 11 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати, зокрема, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зазначені положення закону кореспондуються з положеннями статті 100 КПК України, відповідно до якої речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю (ч.1 ст.100 КПК), а відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Отже, на теперішній час вилучення майна ОСОБА_3 , який є власником автомобіля та позбавлення його права користування та розпорядження своєю власністю не є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження в контексті положень розумності, співрозмірності та виправданості.

Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 3 червня 2016року №5 «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» передбачено, що особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку передбаченому ст. 174 КПК України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Також слід зазначити, що відповідно до абз. 2 п. 2.6. Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276 - 279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з викладених обставин, суд вважає, що арешт підлягає скасуванню, оскільки відпала потреба в застосуванні арешту вилученого майна, що належить гр. ОСОБА_13 , оскільки він не являється підозрюваним чи обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення, крім того, надані до суду матеріали клопотання свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування не виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 по справі № 953/2792/25 у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України підлягає задоволенню.

При цьому, згідно положень п. 4 ст. 169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у разі скасування арешту.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 107, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 по справі № 953/2792/25 у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14 травня 2025 року у кримінальному провадженні № 0000928 від 05.08.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України у справі № 953/2792/25, а саме з: ключа від автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 ; ключа та брелка чорного кольору з емблемою «Hyundai»; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на автомобіль «Hyundai Sonata» реєстраційний номер НОМЕР_1 сірого кольору; автомобілч «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_1 , сірого кольору, Vin: НОМЕР_3 ., що належить ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1