У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/4404/25

провадження № 1-кс/0285/1072/25

13 серпня 2025 року м. Звягель

Слідчий суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_2 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні ЄРДР № 0000655 від 08.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме на вилучені 08.08.2025 в ході огляду місця події в Звягельському РВП ГУНП в Житомирській області по АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 гроші в сумі 5600 гривень, банківську картку за № НОМЕР_1 , позбавивши власника і будь-яких осіб, які відповідно до чинного законодавства мають право відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, зазначених прав на нього.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що в період часу з 18 год. 26 хв. по 19 год. 00 хв. 05.05.2025 невстановлена особа, перебуваючи у м. Звягелі, під час воєнного стану, умисно, таємно викрала з банківського рахунку № НОМЕР_2 , відкритого в банку АТ " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", до якого здійснюється доступ за допомогою банківської картки за № НОМЕР_1 , грошові кошти в сумі 15975 гривень, які належать ОСОБА_4 .

08.08.2025 в ході огляду місця події в Звягельському РВП ГУНП в Житомирській області по АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 вилучено гроші в сумі 5600 гривень, банківську картку за № НОМЕР_3 .

Прокурор вважає, що вилучені предмети мають значення речових доказів у кримінальному провадженні. З метою їх збереження виникла необхідність у застосування арешту.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Арешт майна це тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину (ст.170 КПК).

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких допускається лише у випадку, коли слідчий, прокурор доведе наявність трьох необхідних складових, а саме, що 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації та конфіскації як виду покарання, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ініціатор клопотання, звертаючись до суду зазначив, що метою арешту є збереження речових доказів.

Подане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З`ясувавши обставини кримінального правопорушення та вилучення майна, слідчий суддя дійшов висновку, що зібраними слідством доказами підтверджується належність вилучених коштів та банківської картки потерпілому ОСОБА_4 .

Зокрема, це підтверджується протоколом допиту потерпілого від 08.08.2025 та письмовою заявою ОСОБА_5 від 08.08.2025.

Згідно ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Позбавлення потерпілого можливості використовувати власні кошти та банківську картку є надмірним втручанням у право власності та може призвести до втрати особою засобів до існування.

Наявні підстави вважати, що вилучене майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та може бути в подальшому використане, як доказ вчинення злочину.

На день вирішення клопотання орган досудового розслідування мав достатньо часу для дослідження вилучених коштів та банківської картки, а також фіксації необхідної слідової інформації.

За таких обставин, вилучене майно підлягає поверненню власнику.

Потреби досудового розслідування з метою забезпечення його дієвості можуть бути забезпечені при частковому задоволенні клопотання прокурора, а саме обмеженні потерпілого у праві на відчуження банківської картки до завершення кримінального провадження.

Суттєвих шкідливих наслідків застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження для осіб, яких він стосується, не вбачається.

Керуючись статтями 98, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене майно - банківську картку за № НОМЕР_1 , видану АТ " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

Заборонити вчиняти будь-які дії, що можуть призвести до втрати, відчуження, знищення або пошкодження арештованого майна.

Передати банківську картку № НОМЕР_1 на зберігання ОСОБА_4 , дозволивши її використання за прямим призначенням для здійснення розрахунків та зняття готівки.

Зобов`язати ОСОБА_4 надавати банківську картку № НОМЕР_1 для проведення будь-яких процесуальних (слідчих) дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні та/або під час судового розгляду.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду, яка передбачена ст. 382 КК України, а також про відповідальність, передбачену ст. 388 КК України за незаконні дії щодо майна, на яке накладено арешт.

Гроші в сумі 5600 гривень, вилучені 08.08.2025 в ході огляду місця події в ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 - передати ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1