БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/850/25
Провадження № 1-кп/730/82/2025
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2025 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2

прокурорів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

представника потерпілого (цивільного позивача) - ОСОБА_6

обвинуваченого - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни кримінальне провадження №0000030 від 29.05.2025р. по обвинуваченню:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця й проживаючого в АДРЕСА_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 , освіта середня, неодруженого, непрацюючого, не судимого в силу ст.89 КК України, -

у скоєнні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.249 КК України, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_7 28 травня 2025 року близько 21-30 год., перебуваючи біля шлюзу №8 на річці Доч, що знаходиться поблизу с. Линівка Борзнянської ОТГ Ніжинського району Чернігівської області, діючи умисно, за допомогою однієї поріжної сітки, яка згідно пп.1 п.1 розділу ІV наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022р. №700 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства» відноситься до заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів, без належних документів та дозволу на вилов риби, здійснив незаконний вилов різних видів риб для особистих потреб загальною кількістю 21 штук вагою 2,8кг, а саме: 10 окунів звичайних, 9 пліток звичайних, 1 плоскирку, 1 лина, чим завдав водним біоресурсам держави істотну шкоду на загальну суму 48858,00 грн.

ОСОБА_7 у судовому засіданні винним себе в пред`явленому обвинуваченні та цивільний позов Борзнянської міської ради визнав повністю і пояснив, що він 28 травня 2025 року на р.Доч поблизу с. Линівка поріжною сіткою зловив різних видів риб загальною кількість 21 штук. Не заперечує виду, кількості, ваги та вартості незаконно виловленої ним риби, яку мав намір використати для власного споживання. Розкаюється в скоєному й просить суворо не карати, отримує доход від періодичних підзаробітків.

Заслухавши обвинуваченого, допитавши представника потерпілого (цивільного позивача), свідків, дослідивши письмові матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

У ч.1 ст.249 КК України передбачена кримінальна відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Об`єкт даного кримінального правопорушення встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища. Кримінальне правопорушення є закінченим з моменту спричинення істотної шкоди, що є однією з ознак об`єктивної сторони злочину. Визначаючи розмір шкоди, заподіяної водній фауні, слід керуватись спеціальними таксами, визначеними Кабінетом Міністрів України, зокрема постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023р. №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів».

У п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України №17 від 10.12.2004р. «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначено, що ознаками настання ісотоної шкоди для навколишнього природного середовища внаслідок вилову (добування) водних біоресурсів є: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту; нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби; добування водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону мають право на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу й зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Згідно ст.27 цього Закону в порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

За приписами ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняється, зокрема, застосування отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022р. №700 затверджено Правила любительського і спортивного рибальства» (далі - Правила).

У пп.1 п.1 розділу IV Правил визначено, що забороняється добування (вилов) водних біоресурсів під час здійснення любительського, спортивного рибальства і підводного полювання такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

Відповідно до пп.8 п.2 розділу IІІ Правил рибалки зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством.

Згідно ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

За змістом положень ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.63 Закону України «Про тваринний світ» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зокрема, в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, підлягає компенсації в повному обсязі. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023р. затверджено «Такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України)».

Представник потерпілого (цивільного позивача) у судовому засіданні пояснив, що очевидцем вчиненого кримінального правопорушення не був; водойма, на якій ОСОБА_7 здійснював незаконний вилов риби, територіально належить до земель Борзнянської міської ради. Підтримує в повному обсязі поданий міською радою цивільний позов.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснив, що ввечері кінця травня 2025 року він рибалив на р.Доч за с. Линівка, де також знаходився і ОСОБА_7 , який біля шлюзу витягував сітку з рибою. Він підійшов до ОСОБА_7 , показав своє службове посвідчення, повідомив про порушення правил рибальства й викликав слідчо-оперативну групу, яка приїхала й у присутності понятих задокументувала подію. У ОСОБА_7 було вилучено 1 сітку та 21 виловлену рибу різних видів.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що на запрошення працівників поліції він був понятим, коли ввечері 28.05.2025р. біля шлюзу на р. Доч за с. Линівка в ОСОБА_7 вилучено 1 сітку та виловлену рибу різних видів у кількості 21шт вагою 2,8кг. Також були присутні співробітники держрибохорони. ОСОБА_7 казав, що це його сітка і риба, яку він нею виловив. Дізнавач задокументував обставини події, він розписався в протоколі, де все було зафіксовано вірно й ніяких зауважень від учасників не надходило.

Згідно протоколу огляду місця події від 28.05.2025р. біля шлюзу №8 на березі р.Доч, що за с. Линівка Борзнянської ОТГ Ніжинського району Чернігівської області, виявлено ОСОБА_7 , біля якого знаходиться одна сітка поріжна довжиною 13м, висотою 1,20м, вічко 30мм, та свіжовиловлена риба у кількості 21шт загальною вагою 2,8кг, а саме: 10 окунів звичайних, 9 пліток звичайних, 1 плоскирку, 1 лина.

На відеозаписі з місця події ОСОБА_7 повідомляє, що приїхав велосипедом до шлюзу на р.Доч, де поставив сітку, якою виловив рибу.

Відповідно до довідки Борзнянської міської ради №697 від 02.06.2025р. ділянка р.Доч біля шлюзу №8 поблизу с. Линівка Ніжинського району Чернігівської області не перебуває на території природно-заповідного фонду України.

За інформаціями Управління державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Чернігівській області (Чернігівський природоохоронний патруль) від 02.06.2025р. ОСОБА_7 будь які дозволи на вилов водних біоресурсів у 2025 році не видавались; дата 28.05.2025р. не входить до періоду весняно-літньої заборони добування (вилов) водних біоресурсів на річках Чернігівської області; ОСОБА_7 здійснював вилов риби з використанням заборонених знарядь лову (сітки поріжної), чим завдав збитків рибному господарству України на суму 48858,00 грн, яка обчислена згідно Такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023р.

За висновком судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19/125-25/7818-ФХЕД від 10.06.2025р. внаслідок вилову водних біоресурсів видів риб: окунь звичайний 10шт., плітка звичайна 9шт., плоскирка 1шт., лин 1 шт., біля шлюзу №8 р.Доч, що знаходиться поблизу с. Линівка Ніжинського району Чернігівської області, станом на 28.05.2025р. розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) складає 48858,00 грн; ознака істотної шкоди: «добування великої кількості риби».

Зазначена експертиза відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, яке регламентує проведення цих експертиз, є належно вмотивованою, в зв`язку з чим суд не вбачає підстав сумніватися в її достовірності.

Також суд констатує, що показання допитаних свідків узгоджуються з дослідженими письмовими доказами та повністю співпадають з показаннями самого обвинуваченого, у зв`язку з чим підстав для його самообмови не встановлено.

Водночас не заслуговують наувагу доводи захисника про невідображення в протоколі огляду місця події ідентифікуючих ознак технічного пристрою, засобу зважування, ким встановлювався вид виловленої риби та розмір шкоди, оскільки в огляді місця події приймав участь інспектор Чернігівського рибоохоронного патруля ОСОБА_10 , який за специфікою своєї службової діяльності володіє знаннями в даній сфері, а відповідний протокол був підписаний усіма учасниками слідчої дії, у тому числі й ОСОБА_7 , без зауважень. Розмір шкоди може бути обрахуваний шляхом проведення простих арифметичних дій згідно Такс, які розміщені у вільному доступі.

Безпідставними є й твердження захисника на те, що експерту не надавалась на дослідження виловлена риба, оскільки відповідні відомості про об`єкт дослідження містились у представлених дізнавачем письмових документах. Цих матеріалів експерту вочевидь було достатньо для проведення експертизи й сформулювання категоричного висновку, бо ніяких клопотань про надання додаткових матеріалів експертом не ініціювалось. Відсутність у висновку експерта посилання на віднесення сітки до заборонених знаряд лову не тягне за собою недопустимість даного доказу, оскільки ця обставина встановлена безпосередньо приписами чинного законодавства (ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ», пп.1 п.1 розділу IV Правил).

Отже, означені захисником аргументи не є порушенням норм КПК України, які б призвели до обмеження фундаментальних прав і свобод людини та у відповідності до ст.87 КПК України давали б підстави для визнання вищевказаних доказів недопустимими. Тому, дані обставини істотним чином не вплинули на законність джерел отримання таких доказів та правильність їх результатів, у зв`язку з чим зібрані органом досудового розслідування докази відповідають критерію допустимості.

Разом з тим, слушними є посилання захисника щодо помилковості зазначення в обвинувальному акті на вилов ОСОБА_7 саме цінних видів риб, оскільки віднесення незаконно добутої обвинуваченим риби до цінних видів жодними доказами не підтверджено й нормативними актами не встановлено. Тому слово «цінних» слід виключити з пред`явленого ОСОБА_7 обвинувачення, що ніяким чином не впливає на наявність у його діях усіх необхідних елементів складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Відтак, суд висновує, що винуватість ОСОБА_7 у пред`явленому йому обвинуваченні поза розумним сумнівом доведена дослідженими в судовому засіданні доказами, які є належними, допустимими, достовірними, достатніми та взаємопов`язаними для прийняття відповідного процесуального рішення.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що обвинувачений ОСОБА_7 своїми умисними діями, які виразилися в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинив кримінальне правопорушення (проступок), передбачене ч.1 ст.249 КК України, і його дії кваліфіковані вірно.

Вирішуючи питання за вид та міру покарання обвинуваченому, суд приймає до уваги ступінь тяжкості скоєного ним кримінального правопорушення, яке згідно зі ст.12 КК України відноситься до категорії кримінальних проступків, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, особу винного.

Як особа, ОСОБА_7 за місцем проживання характеризується задовільно, неодружений, є особою працездатного віку, але в офіційних трудових правовідносинах не перебуває, отримуючи періодичний доход від підзаробітків, на обліку в лікарів психіатра чи нарколога не знаходиться, не судимий у силу ст.89 КК України.

Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого, є щире каяття.

Обставини, які обтяжують покарання обвинуваченого, згідно обвинувального акта відсутні.

Таким чином, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, наявності пом`якшуючої та відсутності обтяжуючих покарання обставин, особи винного та його ставлення до вчиненого ним діяння, майнового стану, розміру заподіяних збитків, суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_7 покарання у виді пробаційного нагляду, на що орієнтував і держобвинувач.

Саме таке покарання на думку суду буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень, дасть можливість перевиховатись без ізоляції від оточуючих та сім`ї, в умовах запровадженого в державі воєнного стану бути потрібним шляхом залучення до виконання суспільно корисних робіт, відповідатиме визначеній у ст.50 КК України меті покарання.

Борзнянською міською радою Чернігівської області було заявлено цивільний позов про стягнення з ОСОБА_7 48858,00 грн збитків, завданих внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів.

Відповідно до ч.2 ст.127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч.5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно з ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відтак, оскільки шкода рибному господарству України була завдана внаслідок кримінально-караних дій обвинуваченого ОСОБА_7 , то він і повинен її відшкодувати в повному обсязі, тоді як правом на зменшення розміру відшкодування шкоди в такому випадку суд у силу вимог ч.4 ст.1193 ЦК України не наділений.

Розрахунок наведеної в позовній заяві Борзнянської міської ради суми збитків обрахований згідно вищевказаних Такс є вірним, підтверджується висновком судової інженерно-екологічної експертизи та не оспорюється обвинуваченим.

Тому, з огляду на зазначені обставини, цивільний позов Борзнянської міської ради є обгрунтованим і підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст.122, 124 КПК України з обвинуваченого на користь держави слід стягнути 4011,30 грн у рахунок відшкодування процесуальних витрат, пов`язаних з проведенням судової інженерно-екологічної експертизи.

Застосований захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна необхідно скасувати після набрання вироком законної сили.

Питання про речові докази слід вирішити відповідно до вимог ст.100 КПК України; належна ОСОБА_7 сітка, яка використовувалась як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та одержана внаслідок вчинення кримінального правопорушення риба, що є речовими доказами у справі, на підставі ст.96-1, п.1, 3 ч.1 ст.96-2 КК України в порядку спеціальної конфіскації підлягають передачі у власність держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.369-376 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_7 визнати винуватим у скоєнні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.249 КК України, і призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.

На підставі ст.59-1 КК України покласти на ОСОБА_7 наступні обов`язки:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації;

- працевлаштуватися або за направленням уповноваженого органу з питань пробації звернутися до органів державної служби зайнятості для реєстрації як безробітного та працевлаштуватися, якщо йому буде запропоновано посаду (роботу).

Строк покарання у виді пробаційного нагляду ОСОБА_7 обчислювати з дня постановки засудженого на облік уповноваженим органом з питань пробації.

До вступу вироку в законну силу запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_7 не обирати.

Стягнути з ОСОБА_7 на користь держави 4011,30 грн у рахунок відшкодування процесуальних витрат, пов`язаних з проведенням судової експертизи.

Цивільний позов Борзнянської міської ради Чернігівської області задовольнити повністю, стягнувши з ОСОБА_7 в дохід бюджету Борзнянської об`єднаної територіальної громади збитки, заподіяні внаслідок незаконного добування різних видів водних біоресурсів у розмірі 48858,00 грн (перераховувати за наступними реквізитами: отримувач - ГУК у Черніг.обл/тг м. Борзна/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37972475, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (ІВАN) - UA0025697, найменування коду класифікації доходів бюджету: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).

Накладений за ухвалою слідчого судді Бознянського районного суду Чернігівської області від 29 травня 2025 року арешт на одну сітку поріжну, вилучену 28.05.2025р. у ході огляду місця події, скасувати після набрання вироком законної сили.

Речові докази по справі:

- DVD-R (диск) з відеофайлом із нагрудної камери ПОГ СП ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_11 від 28.05.2025р. за фактом здійснення незаконного рибного промислу ОСОБА_7 , який знаходиться у матеріалах кримінального провадження, залишити зберігати у справі;

- виловлену рибу загальною кількістю 21 штук різних видів вагою 2,8кг (окунь звичайний 10шт., плітка звичайна 9шт., плоскирка 1шт., лин 1шт.), яка передана на відповідальне зберігання головному державному інспектору Чернігівського рибоохоронного патруля ОСОБА_10 ; одну сітку поріжну, яка знаходиться у ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області, конфіскувати в порядку спеціальної конфіскації в дохід держави.

На вирок може бути подано апеляційну скаргу до Чернігівського апеляційного суду через Борзнянський районний суд на протязі тридцяти днів з дня його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, - в той же строк з моменту вручення їй копії вироку.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку чи ухвали суду. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, та прокурору. Копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.

Суддя Борзнянського районного суду ОСОБА_1