ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

скаржника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 серпня 2025 року про повернення скарги, -

в с т а н о в и в :

28 липня 2025 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на дії (бездіяльність) Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обгрунтування заявлених вимог зазначив про те, що 23 липня 2025 року ОСОБА_6 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення щодо нього кримінальних правопорушень.

Однак, станом на день подання скарги, в порушення вимог ст. 214 КПК України відомості про вчинені кримінальнеі правопорушення на підставі його заяви від 23 липня 2025 року до ЄРДР, внесено не було.

У зв`язку з наведеним, ОСОБА_6 просив слідчого суддю за наслідками розгляду поданої ним скарги постановити ухвалу, якою зобов`язати уповноважену особу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області внести відповідні відомості до ЄРДР, відображені в його повідомленні про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 146, ч.2 ст. 382 та ч.2 ст.397 КК України та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 серпня 2025 року матеріали скарги повернуто скаржнику.

В мотивах прийнятого рішення слідчий суддя зазначила, що внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_6 від 23 липня 2025 року про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у перевищенні влади та/чи службових повноважень військовими особами, повинно здійснюватись в порядку ст.214 КПК України, уповноваженою особою Державного бюро розслідувань (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15), що не відноситься до територіальної підсудності Соснівського районного суду м. Черкаси.

Крім того, слідчий суддя зазначила про те, що скаржник звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у перевищенні військовими особами влади та/чи службових повноважень, яка відповідно до ч.4 ст. 216 КПК України та ст. 426-1 КК України, підлягає розгляду слідчими органів Державного бюро розслідувань (м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15).

Також зазначила, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (частина сьома статті 100, частина друга статті 132, частина перша статті 184, частина перша статті 192, частина друга статті 199, частина перша статті 201, частина третя статті 244, частина десята статті 290 КПК).

Узв`язку із чим слідчий суддя дійшла висновку, що скарга ОСОБА_6 не підлягає розгляду в Соснівському районному суді м.Черкаси.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, ОСОБА_6 13 серпня 2025 рокуподав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність та необгрунтованість, а також істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 серпня 2025 року та постановити нову, якою скаргу ОСОБА_6 задовольнити та призначити новий розгляд скарги судом першої інстанції.

Апеляційну скаргу, зокрема, мотивує тим, що слідчий суддя дійшла помилкового висновку про непідсудність скарги Соснівському районному суду м. Черкаси, оскільки вважає, що територіально СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, знаходиться саме на території Соснівського району м. Черкаси; повноваженнями самих працівників СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області визначеними зокрема, ст. 214 КПК України, прямо передбачено не лише можливість, а й обов`язок внесення відповідних відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР.

Наголошує на тому, що слідчим суддею надано неправильну оцінку фактичним обставинам справи та порушено положення кримінального процесуального закону, оскільки слідчим суддею не було надано жодної правової оцінки обставинам допущеної бездіяльності працівниками Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо обставин вчинення перешкод у здійсненні адвокатської діяльності та порушення встановлених законом гарантій. Такі обставини, на думку апелянта, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.397 КК України взагалі залишилися поза увагою, при не дослідженні у повному обсязі усіх обставин події та бездіяльності органів поліції, що свідчить про формальний розгляд скарги.

Окрім цього, зазначає про те, що слідчий суддя не мала достатніх правових повноважень в частині надання оцінки постанлвеної іншим суддею ухвали на предмет її законності та обгрунтованості, враховуючи, що остання набрала законної сили (ухвала слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 липня 2025 року у справі № 712/9865/25).

Заслухавши суддю-доповідача, який виклав зміст ухвали слідчого судді та вимоги апеляційної скарги ОСОБА_6 , який підтримав подану ним апеляційну скаргу з підстав, наведених у ній та просив її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України, апеляційний суд переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно з положеннями ст. 24 КПК України, які узгоджуються з приписами ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Положеннями ст.2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні передбачений КПК України.

Главою 26 КПК України передбачений інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності на стадії досудового розслідування, який служить вихідною гарантією захисту прав учасників кримінального провадження і є однією із засад кримінального провадження.

Частиною ч. 1 ст. 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст.ст. 318-380 КПК України, з урахуванням положень цієї глави.

З системного аналізу положень КПК України, з урахуванням загальних засад кримінального процесуального закону, можна зробити висновок, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Даних вимог Закону слідчим суддею в повній мірі дотримано не було.

Із наданих апеляційному суду матеріалів вбачається, що 23 липня 2025 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень. Під час звернення було оформлено протокол про прийняття заяви про вчинення кримінальних правопорушень із наданими скаржником поясненнями до нього (а.с.4-5), однак, станом на 28 липня 2025 року відомості до ЄРДР не було внесено, витяг не вручено, у зв`язку із чим ОСОБА_6 вважав, що посадовими особами Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області допущено бездіяльність, у зв`язку із чим ОСОБА_6 28 липня 2025 року звернувся із скаргою до слідчого судді.

Як вбачається із наланих матеріалів, ОСОБА_6 фактично оскаржує бездіяльність посадових осіб Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області, розташованого у місті Черкаси, яка порягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до ЄРДР, згідно поданої ним заяви.

Колегія суддів звертає увагу, що місцем розташування органу досудового розслідування Черкаське районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області є: м. Черкаси, Соснівський район, вул Смілянська,57.

Слідчий суддя суду першої інстанції при перевірці матеріалів скарги та постановленні оскаржуваної ухвали на вказані обставини, не звернула належної уваги та дійшла передчасного висновку про необхідність повернення скарги ОСОБА_6 на підставі п.2 ч.2 ст.304 КПК України, чим фактично позбавила особу доступу до правосуддя.

Апеляційний суд вважає, що зазначене вище є підставою для скасування оскаржуваного рішення слідчого судді.

Разом з тим, скасовуючи ухвалу слідчого судді, колегія суддів вважає за доцільне вказати про те, що суд апеляційної інстанції не може постановити нову ухвалу у відповідності до вимог ч.3 ст.407 КПК України, оскільки доводи скарги не були предметом перевірки в суді першої інстанції, а тому направляє скаргу до суду першої інстанції, в процесі якого необхідно об`єктивно розглянути скаргу з урахуванням доводів, які викладені в ній, та прийняти об`єктивне процесуальне рішення у відповідності до вимог КПК України.

Таким чином, оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а провадження за скаргою ОСОБА_6 направленню на новий судовий розгляд для виконання вимог ст.ст. 303-307 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 376,405,407,419, 422 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 серпня 2025 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Черкаській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань скасувати.

Призначити новий розгляд скарги ОСОБА_6 в суді першої інстанції для виконання вимог ст.ст. 306,307 КПК України.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення іоскарженню не підлягає.

Головуюча ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4