провадження № 1-кс/619/489/25
УХВАЛА

іменем України

22 травня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

адвоката ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заявника адвоката ОСОБА_3 , діючої в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту у кримінальному провадженні № 80000041 від 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання заявника - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту, який було накладено, на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27 березня 2025 рокув частині накладення арешту на банківський рахунок НОМЕР_1 (валюта українська гривня) на який надходять виплати з Пенсійного фонду України.

Клопотання обґрунтовується тим, що ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеногодо Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000041 від 26.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На підставі ухвали Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2024 задоволено клопотання т.в.о. заступника начальника СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про арешт майна танакладено арешт у кримінальному провадженні № 0000041 від 26 жовтня 2023 року, в тому числі і на: - безготівкові грошові кошти із забороною їх відчужувати (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету) та користуватись ними у будь який спосіб до завершення досудового розслідування та судового розгляду (до скасування арешту майна в порядку встановленому КПК України), а також зупинити видаткові операції по банківським рахункам, в тому числі НОМЕР_1 (валюта українська гривня).

В клопотанні адвокат ОСОБА_3 зазначає, що підозрюваний не перешкоджає органу досудового розслідування, не ухилявся від здійснення процесуальних дій, надав покази.Серед банківських рахунків, на які ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2025 було накладено арешт шляхом зупинки видаткових операцій по банківським рахункам, в тому числі НОМЕР_1 (валюта українська гривня), який є рахунком із спеціальним режимом використання, на який надходять виплати від Пенсійного фонду України.

На сьогоднішній день ОСОБА_4 не працює, що підтверджується копією трудової книжки з записом про звільнення за власним бажанням, а єдиним джерелом отримання коштів для ОСОБА_4 є пенсія. Тому арешт грошових коштів на зазначеному банківському рахунку ставить його у скрутне матеріальне становище, перешкоджає можливості використовувати отриману пенсію та позбавляє засобів до існування.

21 травня 2025 року ОСОБА_4 було отримано довідку № 244406-33.4 з АТ «Сенс БАНК», відповідно до якої рахунок № НОМЕР_1 відкрито у валюті «гривня», і на нього надходять виплати, у тому числі від Пенсійного фонду України. До звільнення ОСОБА_4 , 09.04.2025 на вказаний рахунок надходила лише заробітна плата.

На сьогоднішній день на вказаному рахунку обліковується 24 грн 12 коп., а тому з урахуванням того факту, що окрім усіх інших банківських рахунків органом досудового розслідування було арештовано все нерухоме та рухоме майно ОСОБА_4 , очевидно, що потреби кримінального провадження не виправдовують позбавлення останнього можливості отримувати пенсію, яка є єдиним джерелом його доходу.

Просить арешт майна, накладений ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2025, в частині накладення арешту на банківський рахунок № НОМЕР_1 , на який надходять виплати від Пенсійного фонду України скасувати.

У судовому засіданні власник майна ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_3 клопотання підтримали повністю, просили його задовольнити. Також надали заяву про закінчення розгляду справи без їх присутності.

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання з огляду на його передчасність. Надав заяву про закінчення розгляду справи без його участі.

Уповноважена особа відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

З огляду на вказане, слідчий суддя, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, вважає за можливе проводити розгляд клопотання за відсутності слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, оскільки своїм правом присутності, останні не скористалися.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання, додатки до клопотання, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 і ч. 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Статтею 131 КПК України передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті. Дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу наведеної норми вбачається, що при розгляді клопотання про скасування арешту слідчий суддя, з урахуванням наданих доказів, має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000041, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

В рамках даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2024 задоволено клопотання т.в.о. заступника начальника СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про арешт майна танакладено арешт у кримінальному провадженні № 0000041 від 26 жовтня 2023 року, в тому числі і на безготівкові грошові кошти із забороною їх відчужувати (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету) та користуватись ними у будь який спосіб до завершення досудового розслідування та судового розгляду (до скасування арешту майна в порядку встановленому КПК України), а також зупинити видаткові операції по банківським рахункам, в тому числі по банківському рахунку НОМЕР_1 (валюта українська гривня).

Як вбачається зі змісту клопотання, наявність арешту зазначеного банківського рахунку ставить власника у скрутне матеріальне становище, перешкоджає можливості використовувати отриману пенсію та позбавляє засобів до існування.

При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).

Обов`язковою умовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна є наявність достатніх доказів, передбачених ст. 173 КПК України. При цьому, обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладає на слідчого (прокурора), який звернувся з клопотанням про арешт майна, а обов`язок перевірки цих обставин - на слідчого суддю, який розглядає клопотання.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява № 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994 року, Series А № 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.05.2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Так, при дослідженні матеріалів поданого клопотання про скасування арешту з банківського рахунку НОМЕР_1 (валюта українська гривня) вбачається, що прокурор просив накласти арешт на банківські рахунки підозрюваного ОСОБА_4 з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання.

Між тим, серед банківських рахунків, на які ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2025 було накладено арешт, є рахунок із спеціальним режимом використанняUA8056170, на який надходять виплати від Пенсійного фонду України. На сьогоднішній день ОСОБА_4 не працює, що підтверджується копією трудової книжки із записом про звільнення за власним бажанням, а єдиним джерелом отримання коштів для ОСОБА_4 є пенсія.

Згідно довідки № 244406-33.4 від 21.05.2025, наданої АТ «Сенс БАНК», рахунок № НОМЕР_1 відкрито у валюті «гривня», на нього надходять виплати, у тому числі від Пенсійного фонду України. До звільнення 09 квітня 2025 року ОСОБА_4 , на вказаний рахунок надходила лише заробітна плата. На сьогоднішній день на вказаному рахунку обліковується 24 грн 12 коп. При таких обставинах слідчий суддя приходить до висновку, що стороною захисту доведено, що в подальшому застосуванні арешт, який було накладено в рамках кримінального провадження № 80000041 на банківський рахунок НОМЕР_1 (валюта українська гривня), який відкритий на ім`я ОСОБА_4 , минула потреба.

Стороною обвинувачення не надано доказів, які б свідчили про об`єктивні підстави для продовження накладення арешту на зазначений в клопотанні банківський рахунок.

З аналізу матеріалів клопотання та позиції органу обвинувачення, слідчий суддя вважає, що на даний час відпала необхідність в арешті рахунку із спеціальним режимом використанняUA8056170, на який надходять виплати від Пенсійного фонду України, що не буде перешкодою для досягнення цілей визначених ст. 2 КПК України.

В даному випадку відсутня співрозмірність обмеження права власності та порушення Конституційних прав осіб завданням кримінального провадження.

Питання арешту майна, а саме його накладення, скасування є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, застосування заходів забезпечення кримінального провадження є неможливим, якщо потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Відтак, враховуючи те, що орган досудового розслідування не надав слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у праві на вільне розпорядження та користування банківським рахунком НОМЕР_1 , самі матеріали не свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потребу досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, у зв`язку з чим арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27.03.2025 у кримінальному провадженні № 80000041 на банківський рахунок НОМЕР_1 , на який надходять виплати від Пенсійного фонду Українита який належить ОСОБА_4 , підлягає до скасування. У разі надходження грошових коштів на вказаний рахунок від інших юридичних або фізичних осіб, вказані грошові кошти не підлягають до видачі ОСОБА_4 .

Скасування арешту з банківського рахунку НОМЕР_1 за вказаних вище обставин, на теперішній час не створює будь-яких перешкод для подальшого розслідування кримінального провадження № 80000041 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 173, 174, п. 9 ч. 1 ст. 309, ст. 372, ч. 2 ст. 376, ст. 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , діючої в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту у кримінальному провадженні № 80000041 від 26 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України задовольнити частково.

Скасувати арешт, який було накладено відповідно до ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 27 березня 2025 року в рамках кримінального провадження № 80000041 від 26 жовтня 2023 року на банківський рахунок НОМЕР_1 (валюта українська гривня), який відкритий на ім`я ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , в частині видачі готівкових коштів - пенсійних виплат на його ім`я, які надходять від Пенсійного фонду України, та який обслуговується АТ «СЕНС БАНК», МФО 300346, , юридична адреса: вул. Євгена Чикаленка, буд. 42/4, м. Київ.

В іншій частині клопотання відмовити.

Копію ухвали направити на адресу Дергачівської окружної прокуратури Харківської області, СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, адвокату ОСОБА_3 , підозрюваному ОСОБА_4 .

Дана ухвала суду оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1