Провадження № 1-кс/643/5078/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , дослідивши скаргу захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , подану у порядку ст. 303 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

12.09.2025 ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до Салтівського районного суду міста Харкова зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві.

Дослідивши скаргу, слідчий суддя вважає, що її слід повернути, виходячи з наступного.

За правилами ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

Зі скарги слідує, що ОСОБА_3 звертається до суду в інтересах підзахисної ОСОБА_2 .

Відповідно до положень ст. 26, 45, 50 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, представництво інтересів юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження щодо застосування заходів кримінально-правового характеру у спеціальному порядку, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно положень ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правничої допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правничої допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Проте, до скарги не додано документів на підтвердження наявності у ОСОБА_3 права представляти інтереси ОСОБА_2 , оскільки заявником не додано до матеріалів скарги ордеру, довіреності або договору про надання правничої допомоги на підтвердження своїх повноважень, а отже, особа не довела свій процесуальний статус.

Також слідчий суддя зазначає, що зі змісту скарги слідує, що оскаржується бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 19.07.2025.

При цьому, до скарги не додано копії заяви від 19.07.2025, а зі змісту скарги слідує, що вона подана в інтресах ОСОБА_2 .

Згідно з ч. 1, 3 ст. 58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Проте, до скарги не долучено доказів того, що ОСОБА_3 є представником ОСОБА_2 .

Отже, якщо розцінювати, що ОСОБА_3 діє від імені ОСОБА_2 як захисник або її представник, як потерпілої особи, то до скарги не додано відповідних повноважень.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Якщо розцінювати, що ОСОБА_3 при зверненні 19.07.2025 до ТУ ДБР із заявою про скоєні злочини, діяв не від імені ОСОБА_2 , а як потерпілий чи заявник, слідчий суддя зазначає таке.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

При цьому, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора на досудовому провадженні розглядаються в межах заявлених скаржником вимог.

Виходячи зі змісту ст. 304 КПК України, після надходження скарги, слідчий суддя повинен перевірити наявність підстав для повернення скарги або відмови у відкритті провадження, тобто: чи повноважна особа подала скаргу, чи дотримані нею правила підсудності та строки при звернення до суду і чи підлягає рішення, дія та бездіяльність слідчого оскарженню.

Зі змісту скарги слідує, що остання не містить необхідної інформації, яка б дала можливість перевірити дотримання заявником зазначених вище вимог закону, що є перешкодою для розгляду скарги по суті.

Так, долучений до скарги лист слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_4 адресований ОСОБА_3 був надісланий 11.08.2025.

Частиною 1 статті 304 КПК України встановлено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

З прохальної частини скарги вбачається, що оскаржується бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 19.07.2025, на яку 11.08.2025 слідчим надіслано листа ОСОБА_3 .

У разі пропуску строку з поважних причин, кримінальний процесуальний закон надає особі можливість для його поновлення за відповідним клопотанням, що прямо передбачено ч. 1 ст. 117 КПК України. При цьому, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави.

При цьому, процедура визначення строків для подання скарги до слідчого судді має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності, забезпечення законних інтересів учасників кримінального провадження, та щоб до кожного з них було застосовано належну правову процедуру.

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою 12.09.2025, при цьому скарга не містить клопотання про поновлення процесуального строку для звернення до суду з відповідною скаргою щодо оскарження бездіяльності суб`єкта оскарження.

Нормою ч. 1 ст. 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, зокрема, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 3, 6, 7 ст. 304 КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Оскільки подана до слідчого судді скарга не містить клопотання, в якому порушується питання про поновлення строку на оскарження постанови спірної буздіяльності, має місце обставина, котра унеможливлює призначення скарги до розгляду, відкриття провадження й відповідно прийняття законного та обґрунтованого рішення, а відтак така скарга підлягає поверненню заявнику разом із усіма доданими до неї матеріалами із роз`ясненням права на повторне звернення до слідчого судді з відповідною скаргою із поданням при цьому клопотання про поновлення пропущеного строку.

Крім цього, у разі повторного звернення зі скаргою, слідчий суддя звертає увагу на необхідність підтвердження повноважень, у разі її подання в інтресах ОСОБА_2 .

Відтак, скарга ОСОБА_3 підлягає поверненню

Керуючись ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу захисника ОСОБА_2 ОСОБА_3 , подану у порядку ст. 303 КПК України повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_5