Справа № 466/5638/25
Провадження № 1-кс/466/1819/25
У Х В А Л А

16 червня 2025 року м. Львів

Cлідча суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и л а:

на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна.

Вивчивши матеріали клопотання, слідча суддя дійшла наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто, з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

Однак, заявником до клопотання не долучено жодних документів, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном.

Також, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

У відповідності до ч. 2ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Враховуючи викладе вище, а також те, що до матеріалів клопотання не долучено копії ухвали про накладення арешту на майно, інших доказів накладення такого арешту, не зазначено номер кримінального провадження у якому здійснюється досудове розслідування у зв`язку з чим слідча суддя позбавлена можливості перевірити, чи накладався арешт на вищевказане майно, підстави накладення арешту та чи була особа, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення на підставі якого було накладено арешт, до клопотання додано не було.

Зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання до розгляду, у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна - повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права на повторне звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України, після усунення обставин, що стали підставою для його повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідча суддя ОСОБА_1