Справа № 393/282/24
пров. 1-кп/393/39/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року селище Кам`янець

Новгородківський районний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000156 від 21.04.2021р., за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2 КК України,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді в Новгородківському районному суді Кіровоградської області перебуває вищевказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Представник потерпілого ОСОБА_5 подав до суду клопотання про зняття арешту з майна, а саме із земельних ділянок з кадастровими номерами :02:001:0879 та :02:001:0692, накладеного ухвалами слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р. Дане клопотання мотивоване тим, що ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р. накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0879, власником якої є ОСОБА_6 . Крім того, ухвалою Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р. накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0692, власником якої є ОСОБА_7 30.04.2024р. анульовані рішення державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області ОСОБА_4 від 27.04.2023р. №№ 67370378, 67371205 про реєстрацію права власності на вказані земельні ділянки за громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 30.04.2024р. №1291/5 ''Про задоволення скарги''. На даний час власником зазначених земельних ділянок є Кам`янецька селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області і обтяження у вигляді арешту майна створює перешкоди власнику володіти та розпоряджатися цим майном.

В судовому засіданні прокурор не заперечував щодо вказаного клопотання про зняття арешту з майна.

Обвинувачена та її захисник ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином. У клопотанні від 18.06.2025р. захисник ОСОБА_8 просить суд розглянути вказане клопотання про зняття арешту з майна без її участі та без участі обвинуваченої.

Представник потерпілого у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У клопотанні від 17.06.2025р. представник потерпілого ОСОБА_9 просить суд вказане клопотання про зняття арешту з майна розглянути без його участі, клопотання підтримує.

Суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Частина 2 статті 131 КПК України визначає арешт майна одним із видів заходів забезпечення.

Частиною 3 статті 132 КПК України визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищезазначені норми законодавства, суд при вирішенні питання щодо скасування арешту повинен встановити чи арешт накладено обґрунтовано та чи не відпала потреба в застосуванні даного заходу забезпечення на момент розгляду клопотання.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р. накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0692, яка розташована на території Верблюзької сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, власником якої є ОСОБА_7 , заборонивши відчужувати та розпоряджатися зазначеною земельною ділянкою (справа №404/6123/23 провадження №1-кс/404/2784/23).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р. накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0879, яка розташована на території Верблюзької сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, власником якої є ОСОБА_6 , заборонивши відчужувати та розпоряджатися зазначеною земельною ділянкою (справа №404/6123/23 провадження №1-кс/404/2785/23).

Правовою підставою накладення арешту на зазначені земельні ділянки визначено забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Водночас, 30.04.2024р. рішення державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області ОСОБА_4 від 27.04.2023р. №№ 67370378, 67371205 про реєстрацію права власності на вказані земельні ділянки за громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - анульовані, що відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 30.04.2024р. №1291/5 ''Про задоволення скарги''.

Тому, суд вважає, що слідчий суддя вірно дійшов висновку, що потреби досудового розслідування, на той час, виправдовували арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України), так як рішення державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області ОСОБА_4 від 27.04.2023р. №№ 67370378, 67371205 про реєстрацію права власності на вказані земельні ділянки за громадянами ОСОБА_6 та ОСОБА_7 анульовані лише 30.04.2024р. Отже, арешт майна слідчим суддею накладено обґрунтовано.

На даний час власником вказаних земельних ділянок є Кам`янецька селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно. Арешт зазначених земельних ділянок чинить перешкоди власнику у володінні та розпорядженні цим майном. Тому, суд дійшов висновку, що в застосуванні даного заходу забезпечення відпала потреба. Отже, клопотання представника потерпілого про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 174, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника потерпілого ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити повністю.

Скасувати арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0692, яка розташована на території Верблюзької сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, власником якої є Кам`янецька селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р.

Скасувати арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0879, яка розташована на території Верблюзької сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, власником якої є Кам`янецька селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 01.09.2023р.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1