Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
селище Романів 07 серпня 2025 року
Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 та уповноважених осіб відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статей 303, 304 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України),-
09 липня 2025 року з Житомирського апеляційного суду до Романівського районного суду Житомирської області надійшла для розгляду скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_5 та уповноважених осіб відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку статей 303, 304 КПК України.
Свої вимоги заявник мотивує тим, що 15 травня 2025 року нею в приміщенні Чуднівського районного суду Житомирської області була подана слідчому слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_5 заява про злочин, вчинений слідчою суддею Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 365 Кримінального кодексу України (далі КК України), однак на даний час вказану заяву до ЄРДР не внесено, що, на її думку, є грубим порушенням не лише вимог частини 1 статті 214 КПК України та нормативно-правових актів, а також і її ґарантованих конституційних прав і свобод. Враховуючи викладене, просить суд постановити ухвалу, в якій конкретно вказати відповідно до заяви вказану статтю КК України, якою зобов`язати слідчого (уповноважену особу) відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області негайно виконати норми статті 214 КПК України, а саме: внести відповідні відомості до ЄРДР за її заявою від 15.05.2025 про вчинений кримінальний злочин, передбачений статтею 365 КК України та невідкладно розпочати досудове розслідування у формі попереднього слідства з підстави вчинення кримінального злочину; при розгляді даної скарги дотримуватися процесуальних строків; визнати бездіяльність слідчого ОСОБА_5 та уповноважених осіб, що призвело до нанесення їй матеріальної та моральної шкоди.
Під час судового розгляду скарги ОСОБА_3 уточнила вимоги своєї скарги та вказала, що оскаржує дії слідчого ОСОБА_4 , а не слідчого ОСОБА_5 . При цьому, доводи своєї скарги підтримала в повному обсязі та просить її задовольнити.
Окрім того, під час розгляду скарги ОСОБА_3 подала заяви-клопотання, де додатково, крім вже заявлених вимог у поданій скарзі, просить постановити окрему ухвалу відносно слідчого ОСОБА_4 у зв`язку з порушенням ним вимог закону та прийняти судове рішення про звільнення її дочки ОСОБА_7 , яка утримується поза волею останньої, допитавши при цьому ОСОБА_7 за її присутності (присутності ОСОБА_3 ), її сестри, медичних працівників та спеціалістів, а також допитати її старшу дочку, яка проживає за адресою заявника (адресою ОСОБА_3 ).
Слідчий слідчого відділення Відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, до суду подав письмову заяву про розгляд даної скарги за його відсутності, щодо задоволення скарги заперечив.
Старший слідчий слідчого відділення Відділення поліції № 2 Житомирського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітан поліції ОСОБА_4 та представник Відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області в судове засідання не з`явилися, будь-яких заяв, клопотань до суду не подали.
Відповідно до частини 3 статті 306 КПК України відсутність суб`єкта оскарження не є перешкодою для розгляду скарги.
Розглянувши скаргу, заслухавши особу, яка подала скаргу, та дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Згідно частини 1 пункту 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.
У відповідності до вимог статті 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до частини 1 статті 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Так, відповідно до частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).
Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3, частини 3 статті 26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.
Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Приписами частини 2 статті 214 КПК України зазначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Згідно з частиною 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Внесення відомостей до ЄРДР урегульовано «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298.
Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
При цьому, зміст частини 1 статті 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.
Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.
Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Слідчим суддею встановлено, що 15.05.2025 ОСОБА_3 звернулася до старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 із заявою про вчинення слідчою суддею Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого статтею 365 КК України, зокрема, 15.05.2025 близько 08 години, перебуваючи в приміщенні Чуднівського районного суду Житомирської області за адресою м. Чуднів Житомирської області вул. Соборна, 3, слідчою суддею ОСОБА_6 вчинено дії, які виходять за межі наданих їй повноважень, чим завдано істотної шкоди охоронюваним правам та інтересам людини ОСОБА_3 . Вказана заява зареєстрована у інформаційно-телекомунікаційній системі (журналі ЄО) відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області за № 3364 від 15.05.2025.
Відповідно до талона-повідомлення єдиного обліку №3364 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 15.05.2025, 15.05.2025 о 11:18 надійшла заява до РУ про те, що 15.05.2025 близько 08:00 години заявниця, перебуваючи в приміщенні Чуднівського районного суду Житомирської області за адресою м. Чуднів вул. Соборна, 3, скаржиться, що слідча суддя ОСОБА_6 вчиняє дії з перевищенням влади і які виходять за межі наданих їй прав і повноважень, чим завдано особистої шкоди охоронюваним законом правам та інтересам людини ОСОБА_3 , за таких обставин вбачає в діях слідчого судді ознаки злочину, передбаченого статтею 365 КК України.
Листом відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 23.05.2025 за результатами розгляду матеріалів, зареєстрованих ІТС ІПНП (журналі ЄО) за №№3361,3364 від 15.05.2025, ОСОБА_3 повідомлено про результати розгляду її звернень з приводу можливих неправомірних дій слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_6 .
Відповідно до вищезазначеного листа слідчим суддею встановлено, що до поліції надійшли звернення ОСОБА_3 , в яких остання скаржиться на дії суб`єктів вчинення кримінальних правопорушень, які у відповідності до частини 1 статті 5 Закону України «Про державне бюро розслідувань» та частини 1 статті 216 КПК України є підслідним Державному бюро розслідувань. На виконання вимог абзацу 3 статті 7 Закону України «Про звернення громадян», а також протокольних рішень та доручень керівництва Національної поліції України, вищезазначені матеріали направлені для прийняття рішення в порядку чинного законодавства України до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Хмельницькому, а також роз`яснено заявнику право оскаржити дії та рішення працівників поліції з даного питання.
Дослідивши матеріали провадження, слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 про вчинення слідчим суддею Чуднівського районного суду ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого статтею 365 КК України, за своїм змістом не містять об`єктивних відомостей про вчинення слідчим суддею зазначеного кримінального правопорушення, тому підстави для внесення наведених у заяві відомостей до ЄРДР відсутні.
Із заяви ОСОБА_3 вбачається, що остання не наводить конкретних дій слідчого судді, які утворюють склад вказаного кримінального правопорушення. У викладених доводах заявниці не міститься об`єктивної сторони відповідного кримінального правопорушення, що не дає підстав для кваліфікації дій слідчого судді за вказаною кримінально-правовою нормою.
На підтвердження своїх тверджень, ОСОБА_3 жодних обставин, які б могли свідчити про можливе вчинення слідчим суддею кримінального правопорушення, у заяві не викладено і доказів не надано.
З досліджених у справі документів, можна дійти висновку, що ОСОБА_3 не погоджується з діями та прийнятими рішеннями слідчого судді ОСОБА_6 під час розгляду справи за скаргою ОСОБА_3 на дії та бездіяльність поліцейського відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_8 .
При цьому, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права під час здійснення правосуддя не може виключно кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до кримінальної відповідальності. У разі їх наявності, відповідні порушення усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищими судовими інстанціями, зокрема, в апеляційному та касаційному порядку, а також бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Отже, оцінка судових рішень, прийнятих суддею може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального контролю.
При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 від 2008 року до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на зверненні до Європейського суду з прав людини.
У Висновку №3 від 2002 року згаданої Консультативної ради щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, які пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду, у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції; інші суддівські порушення, які неможливо виправити в такий спосіб повинні вирішуватися щонайбільше поданням позову незадоволеної сторони проти держави.
При цьому, слідчий суддя бере до уваги і положення статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у відповідності до яких - суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права.
Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).
Встановлені під час розгляду скарги обставини не свідчать про порушення частини 1 статті 214 КПК України, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для внесення до ЄРДР відомостей по заяві ОСОБА_3 від 15.05.2025.
Крім того , відповідно до статті 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 та уповноважених осіб відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області, задоволенню не підлягає.
Що стосується вимоги ОСОБА_3 щодо необхідності постановлення окремої ухвали відносно слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , слідчий суддя звертає увагу особи, яка подала скаргу, на те, що нормами чинного КПК України не передбачено постановлення ні слідчим суддею, ні судом такого процесуального рішення, як окрема ухвала, з підстав, наведених останньою.
Також слідчий суддя зауважує, що нормами КПК України не передбачено повноваження слідчого судді при розгляді скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування вирішувати питання, які не є предметом розгляду скарги, поданої в порядку, визначеному статтями 303, 304 КПК України.
Керуючись статтями 303, 307 КПК України, слідчий суддя, -
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 та уповноважених осіб відділення поліції №2 Житомирського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Житомирській області відмовити.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка має право на оскарження, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1