Справа № 185/8169/25
Провадження 1-кс/185/621/25
У Х В А Л А

25 липня 2025 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0001250 від 24.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

25.07.2025 до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Відповідно до розписки, копію клопотання вручено підозрюваному ОСОБА_5 та захиснику ОСОБА_6 25.07.2025 о 13 год. 00 хв. Доводи клопотання узагальнено зводяться до такого:

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України (напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, в умовах воєнного стану);

обставини підозри підтверджуються доказами, зібраними під час досудового розслідування;

наявні обставини, що свідчать про існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків і потерпілого, вчинення іншого кримінального правопорушення;

більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належного контролю за поведінкою підозрюваного.

ІІ. Позиції учасників кримінального провадження щодо поданого клопотання

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання, вважаючи його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з викладених у клопотанні підстав. Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 зазначили, що підозрюваний добровільно з`явився до суду для участі у судовому засіданні, що само по собі свідчить про відсутність намірів ухилятися від суду та слідства, жодних доказів незаконного впливу із його боку на потерпілого чи свідків стороною обвинувачення не надано, а те, що після звільнення від покарання 21.10.2024 р. підозрюваний протягом тривалого чсу не вчиняв жодних правопорушень свідчить про те, що він не має схільності до протиправної діяльності. Захисник просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його фактичного проживання у будинку товариша за адресою: АДРЕСА_1 .

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Найбільш м`яким є особисте зобов`язання, найбільш суворим тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується, якщо прокурор доведе неможливість запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, більш м`якими заходами, і може бути застосовано до особи, яка підозрюється у злочині, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Клопотання про застосування запобіжного заходу має містити: короткий виклад обставин злочину, правову кваліфікацію, обставини підозри, посилання на докази, обґрунтування ризиків та неможливість їх запобігання м`якішими заходами (ч. 1 ст. 184 КПК України).

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати 60 днів (ч. 1 ст. 197 КПК України).

Слідчий суддя керується практикою ЄСПЛ, зокрема рішеннями у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, «Харченко проти України» від 10.02.2011, які визначають стандарти обґрунтованої підозри та пропорційності обмеження свободи.

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази та мотиви, з яких виходив слідчий суддя при постановленні ухвали за наслідками розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

Заслухавши доводи сторін та дослідивши надані документи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 підлягає задоволенню. З огляду на законодавчі вимоги до ухвалення відповідного рішення, далі слідчий суддя наведе обставини та надасть оцінку питанням, які потребують розв`язання, у такому порядку: (1) щодо кримінального правопорушення (його суті і правової кваліфікації), у якому підозрюється особа; (2) щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення; (3) щодо обставин, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; (4) щодо обставин, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою; (5) щодо обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Щодо кримінального правопорушення (його суті і правової кваліфікації), у якому підозрюється особа

Згідно з повідомленням про підозру від 25.07.2025, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, тобто у нападі з метою заволодіння чужим майном, поєднаному з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчиненому в умовах воєнного стану. Суть злочину полягає в тому, що 20.07.2025 приблизно о 15:30 у сосновому сквері поруч із будинком № 8 по вул. Олександрійській у м. Павлограді Дніпропетровської області ОСОБА_5 , діючи умисно, здійснив наїзд велосипедом на потерпілого ОСОБА_7 , внаслідок чого той впав на землю. Після цього ОСОБА_5 наніс потерпілому не менше десяти ударів ногами в область обличчя, живота та спини, заволодів його мобільним телефоном марки Xiaomi Redmi 6A сірого кольору, а потім наніс ще не менше п`яти ударів кулаком у нижню щелепу та живіт, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді політравми, перелому кута нижньої щелепи зліва, закритої травми живота, гемоперитонеуму, розчавлення селезінки, спленектомії.

Щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення Обґрунтованість підозри визначається як стандарт доказування, що передбачає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в ймовірності вчинення правопорушення (рішення ЄСПЛ у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Мюррей проти Сполученого Королівства», п. 55).

Обґрунтованість підозри щодо ОСОБА_5 підтверджується такими доказами: насамперед, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 24.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 24.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.07.2025; протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_9 від 24.07.2025; протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 від 24.07.2025; протоколом обшуку від 24.07.2025. На даній стадії слідчий суддя не вправі вирішувати питання про фактичні обставини злочину, кваліфікацію дій підозрюваного чи давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні рішення по суті.

Щодо обставин, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою запобіжного заходу є забезпечення виконання процесуальних обов`язків та запобігання ризикам. Ризик вважається наявним за умови обґрунтованої ймовірності його реалізації (ЄСПЛ, «Харченко проти України», п. 79). Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду: Ризик є обґрунтованим через тяжкість злочину (покарання від 8 до 15 років позбавлення волі), попередню судимість ОСОБА_5 за ч. 2, 3 ст. 185 КК України (вирок Першотравенського міського суду від 16.06.2021), звільнення від покарання 21.10.2024 на підставі ч. 2 ст. 74 КК України, а також відсутність постійного місця роботи, що свідчить про недостатні соціальні зв`язки. Слідчий суддя частково погоджується із доводами захисника про те, що підозрюваний у порядку ст. 208 КПК України не затримувався та добровільно з`явився до суду; одночасно, за встановлених судом обставин такий ризик не можно вважати таким, що повністю відсутній саме не даному етапі досудового розслідування; відсутність будь-яких доказів щодо права підозрюваного на користування житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 позбавляє суд у можливості застосування його відносно підозрюваного при обранні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, про що просив захисник. Ризик незаконного впливу на свідків і потерпілого: Ризик є обґрунтованим, оскільки підозрюваному відомі дані свідків ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ) та потерпілого ( ОСОБА_7 ), що створює можливість тиску на них. Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення: ризик є обґрунтованим через попередню судимість за корисливі злочини та вчинення нового тяжкого злочину незабаром після звільнення від покарання (21.10.2024), що свідчить про схильність до протиправної поведінки.

Щодо обставин, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою

Існування обґрунтованої підозри, підтвердженої доказами, та суттєвість ризиків (переховування, вплив на свідків, вчинення нового злочину) виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою. Особливо це необхідно в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, який було продовжено до 07.08.2025 (Указ від 15.04.2025 № 235/2025). Злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 , вчинено із застосуванням насильства, небезпечного для життя і здоров`я потерпілого, що підвищує суспільну небезпеку діяння.

Щодо обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів

Більш м`які заходи (особисте зобов`язання, порука, домашній арешт, застава) не забезпечать контролю за ОСОБА_5 через його попередню судимість, схильність до повторних злочинів, відсутність постійного місця роботи та ризик переховування.

Заставу, як альтернативний запобіжний захід суд у вказаній ухвалі не визначає, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, згідно якого суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 87, 107, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити повністю.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Першотравенськ Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 17 години 00 хвилин 23 вересня 2025 року. Строк дії ухвали до 17 години 00 хвилин 23 вересня 2025 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , якому негайно повідомити близьких родичів, членів сім`ї чи інших осіб за вибором підозрюваного в порядку, передбаченому КПК України.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1