ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4669/21
провадження № 1-кс/753/1469/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000355 від 3 лютого 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 27, частинами третьою, четвертою статті 190, частинами третьою, четвертою статті 358 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

27 травня 2025 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000355 від 3 лютого 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 27, частинами третьою, четвертою статті 190, частинами третьою, четвертою статті 358 Кримінального кодексу України.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 27 травня 2025 року клопотання було передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування поданого клопотання адвокат зазначив, що 09 березня 2021 року на підставі ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва у справі №753/4669/21 було накладено арешт, зокрема, на земельну ділянку площею 0, 1000 га, кадастровий номер земельної ділянки :62:475:0014, за адресою АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_5 із забороною відчужувати, передавати будь-яким фізичним особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам у власність, користування, в оренду, а також ведення будівництва на цих земельних ділянках. Вироком Дарницького районного суду м. Києва від 11 квітня 2024 року було затверджено угоду про визнання винуватості та визнано ОСОБА_6 винуватим у кримінальних правопорушеннях, передбачених ч.4 ст. 190, ч.5 ст. 27, ч.3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України. Зі змісту вказаного вироку вбачається, що саме ОСОБА_6 використовував підробні документи та представлявся ОСОБА_4 як власником земельної ділянки з кадастровим номером :62:475:0014 при її продажу. Крім того, 18 квітня 2023 року Деснянським районним судом м. Києва було ухвалено рішення № 754/3141/21, яким визнано недійними договори купівлі-продажу та витребувано із незаконного володіння від ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 земельну ділянку з кадастровим номером :62:475:0014, за адресою АДРЕСА_1 . Рішення набрало законної сили; до державного реєстру речових прав на нерухоме майно було внесено реєстраційні записи про державну реєстрацію прав ОСОБА_4 на вказану земельну ділянку. Отже, наразі відпала потреба у подальшому арешті вказаного майна, а тому адвокат просить суд зняти арешт із вказаної земельної ділянки.

У судове засідання призначене на 02 червня 2025 року з`явився адвокат ОСОБА_3 , який підтримав викладені у клопотанні обставини та зазначив, що не вбачає доцільності у подальшому накладенні арешту на майно, яке належить ОСОБА_4 . Зазначив, що йому відомо, що за час досудового розслідування було змінено орган досудового розслідування та наразі досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000355 від 3 лютого 2021 року здійснює Слідчий відділ Головного управління Національної поліції у м. Києві. Разом з тим адвокат зазначив, що оскільки ухвала суду про арешт земельної ділянки була постановлена Дарницьким районним судом м. Києва, то саме вказаний суд має розглядати клопотання про зняття арешту.

Уповноважені слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, однак на електронну адресу суду надійшов відгук прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_7 на клопотання про зняття арешту з майна, у якому зазначено наступне. Слідчим управлінням ГУНП у місті Києві за процесуального керівництва Київської міської прокуратури здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000355 від 03 лютого 2021 року за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 3, 4 ст. 190, ч. З ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 358 КК України, за підозрою ОСОБА_9 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3, 4 ст. 190 КК України та за підозрою ОСОБА_10 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України. КК України.

Попередньо з кримінального провадження № 0000355 (як основного) було виділено та скеровано до суду провадження № 0000138 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України. Вказана особа виконувала другорядну роль у вчиненні злочину. На противагу цьому, згідно позиції обвинувачення, ОСОБА_8 виступала організатором вчинення злочинів, а ОСОБА_9 та ОСОБА_10 в більшій мірі задіяні у його вчиненні. З огляду на викладене, процесуальні рішення та обмеження щодо земельної ділянки :62:475:0014 за адресою АДРЕСА_1, продовжують обліковуватися на даний час у кримінальному провадженні № 0000355.

Досудове розслідування у вказаному провадженні на даний час триває та здійснюється на території підсудній Голосіївському районному суду міста Києва.

З урахуванням результатів досудового розслідування та повернення в порядку цивільного судочинства земельної ділянки з кадастровим номером :62:475:0014, розташованої за адресою АДРЕСА_1, законному власнику ОСОБА_4 , прокурор не заперечує проти скасування арешту з вказаного у клопотанні предмету злочинного посягання, у порядку встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий суддя, заслухавши позицію адвоката, вивчивши письмовий відгук прокурора, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов такого висновку.

Відповідно до положень КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до частини другої статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють:

1) слідчі підрозділи:

а) органів Національної поліції;

б) органів безпеки;

в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства;

г) органів Державного бюро розслідувань;

2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною шостою статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою, та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22 квітня 2020 року в справі № 487/7605/19.

Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права .

Отже, враховуючи те, що за повідомленням прокурора Київської міської прокуратури досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000355 від 3 лютого 2021 року наразі триває та здійснюється на території підсудній Голосіївському районному суду м. Києва, що територіально не відноситься до Дарницького району м. Києва, подане адвокатом клопотання про скасування арешту майна не підсудне Дарницькому районному суду міста Києва.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини суд не буде вважатися таким, що утворений на підставі закону, якщо він діяв поза межами своєї предметної, функціональної, суб`єктної чи територіальної юрисдикції.

З огляду на наведене, дотримуючись принципу належної підсудності, з огляду на норми КПК України, яким визначено, що під час розгляду, зокрема клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя, суд може ухвалити рішення про задоволення чи про відмову у задоволенні клопотання, слідчий суддя доходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись статтями, 1, 9, 38, 174, 372, 393 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000355 від 3 лютого 2021 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1