Справа № 366/1515/25
Провадження №1-кс/366/333/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2025 с-ще Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному проваджені № 0000181, внесеному в ЄРДР 21.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

І. Узагальнені доводи особи, яка подала клопотання

Прокурор звернувся в суд з клопотанням, у якому просив накласти арешт на вилучене 21.05.2025 під час проведення огляду місця події майно, а саме на відрізи з пнів та комлевих частин стовбурів дерев, які промарковані умовними позначками: «1Н», «2Н», «3Н», «4Н», «1В», «2В», «3В», «4В» (просив залишити в кімнаті зберігання речових доказів ВП № 1 Вишгородського РУП) а також 3 м.куб. деревину виду «Дуб» першої групи дров`яності (не промислові) (просив залишити на відповідальному зберіганні в посадових осіб ДП СЛП «Київоблагроліс»)

Клопотання мотивоване тим, що 20.05.2025 на спецлінію 102 НПУ надійшло повідомлення про те, що в лісі невідомі особи вирізають ліс, дерева породи дуб, працює техніка та наявний автомобіль «Газон».

21.05.2025 під час реагування на це повідомлення, проведено огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості поблизу, яка є лісовим масивом та знаходиться між с. Термахівка та с-щем Красятичі Вишгородського району Київської області за координатами 51.036575-29.674681, в ході якого зафіксовано матеріальну обстановку та виявлено свіжозрізані пні від дерева породи «Дуб», стовбури та подрібнені залишки від них. Також на місці огляду виявлено чотирьох громадян: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_7 , вантажний автомобіль марки САЗ моделі 3507 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 1990 р.в., дві бензопили марки STIHL MS 230/C. Виявлені автомобіль та бензопили вилучено з місця події.

21.05.2025 відомості про цю подію внесені в ЄРДР за ч. 2 ст. 246 КК України

21.05.2025 проведено додатковий огляд згаданої місцевості, яка є частиною 43 виділу 29 кварталу Димарського агролісництва ДП СЛП «Київоблагроліс», в ході якого виявлено 4 пні від сироростучих дерев породи Дуб, діаметрами 36, 47, 41 та 23 см. Під час огляду з пнів та комлевих частин стовбурів дерев здійснено відрізи, які умовно промарковані «1Н», «2Н», «3Н», «4Н», «1В», «2В», «3В», «4В».

Прокурор стверджує, що викладені обставини свідчать про наявність події кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, а тимчасово вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні. Незастосування до нього арешту може призвести до ризиків його відчуження, знищення, приховування, перетворення або зміни.

ІІ. Позиції сторін

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився та подав до суду заяву, у якій просив провести розгляд клопотання без його участі та участі прокурорів групи прокурорів у кримінальному провадженні, у зв`язку з тим, що через умови воєнного стану, постійні повітряні тривоги, велике навантаження кримінальними провадженнями та необхідністю перебувати в інших судових засіданнях при розгляді кримінальних проваджень по суті, незначною чисельність штату прокурорів Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури, прокурори позбавлені об`єктивної можливості прибути у судове засідання у строк, визначений ч. 1 ст. 172 КПК України.

При цьому, прокурор підтримав подане клопотання з наведених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Вирішуючи питання про розгляд клопотання без участі прокурора, слідчий суддя враховує таке.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ. В подальшому, указами Президента України строк воєнного стану неодноразово продовжувався, на теперішній час такий стан в Україні не скасований та не відмінений.

Відповідно до п. 4 листа Голови Касаційного кримінального суду у скалі Верховного Суду від 03.03.2022 № 2/0/2-22 усі клопотання, які надходять на розгляд слідчих суддів, мають розглядатись у межах строків, установлених КПК України, однак за можливості невідкладно.

Згідно з п.п. 7, 9 цього листа, ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду. При розгляді клопотань органів досудового розслідування суд використовує всі наявні документи і матеріали, зокрема й судові рішення у формі, в якій їх внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (роздруківки з Реєстру).

Зі змісту наведених положень листа Верховного Суду можна дійти обґрунтованого висновку, що в умовах воєнного стану допускається розгляд клопотань учасників кримінального провадження за їх відсутності за умови належного мотивування прийняття такого рішення.

При цьому, у згаданому листі Верховний Суд допускає, за умови існування об`єктивних обставин, допускати розгляд клопотань навіть за відсутності підозрюваного при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу.

Запобіжні заходи з числі заходів забезпечення кримінального провадження є більш серйознішими заходами, які тимчасово обмежують права та свободи осіб, до яких вони застосовуються та мають наслідком покладення на осіб обов`язків у зв`язку з перебігом ходу кримінального провадження.

Тому, вирішення питання про арешт майна є менш обтяжливим заходом забезпечення кримінального провадження на відміну від запобіжних заходів, у зв?язку з чим слідчий суддя вважає за можливе розглянути таке клопотання за відсутності учасників справи, за умови існування об`єктивних обставин, які унеможливлюють прибуття сторін у судове засідання для розгляду клопотання, строк розгляду якого обмежується часовими рамками положень КПК України.

Слідчий суддя враховує та вважає обґрунтованими обставини, зазначені прокурором як на підставу розгляду клопотання за його відсутності, оскільки у зв?язку з введенням на території України умов воєнного стану, які супроводжуються оголошеннями повітряних тривог через систематичні ворожі обстріли так званими військами зс рф території України, що змушує кожного вживати заходи щодо перебування в безпечних місцях (укриттях), незначною чисельністю штату працівників Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури та прокурорів, які визначені вищестоящим прокурором для нагляду законності у кримінальному провадженні, значним навантаження кримінальними провадженнями та необхідністю перебувати в інших судових засіданнях при розгляді кримінальних проваджень по суті, прокурори позбавлені об`єктивної можливості прибути у судове засідання.

Також слідчий суддя враховує, що прокурор ОСОБА_3 свої доводи про необхідність задоволення клопотання зазначив у самому клопотанні, до якого додав витяг з ЄРДР та відповідні матеріали кримінального провадження, підтримав подане клопотання з наведених у ньому підстав, не мав до нього заперечень чи доповнень, тому розгляд клопотання можливо провести за відсутності прокурора на підставі наявних матеріалів справи.

Викликати у судове засідання власника тимчасово вилученого майна не надалось можливим, оскільки в суду відсутні відомості про власника такого майна.

Відсутність власника у судовому засіданні не позбавить його права звернутись в суд з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України та/або оскаржити судове рішення, у разі незгоди з ним до суду апеляційної інстанції.

У зв`язку з неявкою учасників справи, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання не здійснювалось.

ІІІ. Оцінка слідчого судді

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до такого.

Згідно з положеннями ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб (абзац 2 ч. 1 ст. 170 КПК України).

Відповідно до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Клопотання подане прокурором з метою збереження речових доказів.

За ч. 4 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК України).

З огляду на вивчені та дослідженні долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, що надані прокурором, слідчим суддею встановлено таке.

СВ ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000181, внесеному в ЄРДР 21.05.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України та за наведених вище обставин.

20.05.2025 о 23 год. 44 хв. до ЧЧ Іванківського ВП № 1 Вишгородського РУП через лінію «102» Національної поліції України надійшло повідомлення від ОСОБА_8 про те, що в лісі поблизу с. Термахівка невідомі особи вирізають дерева породи «Дуб», працює техніка та є авто марки «Газон». Ліс в бік с-ща Красятичі.

21.05.2025 ОСОБА_4 надав письмовий дозвіл слідчому ОСОБА_9 згоду на проведення огляду автомобіля марки ГАЗ 53 НОМЕР_1 .

Цього ж дня, слідчий ВРЗЗКС СВ Вишгородського РУП ОСОБА_9 , за участю ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 (в якості інших осіб) в період часу з 00 год. 40 по 03 год. 35 хв., провів огляду місцевості за координатами 51.036575-29.674681, яка розташована між с. Термахівка та с-щем Красятичі Вишгородського району Київської області, в ході якого виявив свіжозрізані пні від дерева породи «Дуб», стовбури та подрібнені залишки від них. Також на місці огляду виявлено чотирьох громадян: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_7 , вантажний автомобіль марки САЗ моделі 3507 з реєстраційним номером НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 1990 р.в., дві бензопили марки STIHL MS 230/C. Виявлені автомобіль та бензопили вилучено з місця події.

Постановою слідчого від 21.05.2025 вилучене під час огляду майно визнане речовим доказом. Автомобіль вирішено зберігати на майданчику за адресою: Київська область, Вишгородський район, с-ще Красятичі, вул. Воздвиженська, 3, а бензопили в кімнаті зберігання речових доказів ВП № 1 Вишгородського РУП.

Цього ж дня, начальник СВ ВП № 1 Вишгородського РУП ОСОБА_11 , за участю спеціаліста, майстра лісу Поліського агролісництва ДП СЛП «Київоблагроліс» ОСОБА_12 в період часу з 16 год. 05 по 17 год. 15 хв., провів огляду місцевості за координатами 51.036575-29.674681, яка є частиною 43 виділу 29 кварталу Димарського агролісництва ДП СЛП «Київоблагроліс», в ході якого виявлено 4 пні від сироростучих дерев породи Дуб, діаметрами 36, 47, 41 та 23 см. Під час огляду з пнів та комлевих частин стовбурів дерев здійснено відрізи, які умовно промарковані «1Н», «2Н», «3Н», «4Н», «1В», «2В», «3В», «4В». Крім цього, на місці події виявлено 3 м.куб. деревину виду «Дуб» першої групи дров`яності (не промислові). Зрізи з пнів та деревину вилучено.

Постановою слідчого від 21.05.2025 зрізи з пнів та деревину визнано речовим доказом. Зрізані пні вирішено зберігати в кімнаті зберігання речових доказів ВП № 1 Вишгородського РУП), а 3 м.куб. деревини вид «Дуб» першої групи дров`яності (не промислові) залишити на відповідальному зберіганні в посадових осіб ДП СЛП «Київоблагроліс».

З огляду на встановлені обставини, слідчих суддя приходить до таких висновків.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ч. 2 ст. 246 КК України, диспозиція якої передбачає відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, що вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», під знаряддями злочину в таких справах треба розуміти предмети чи технічні засоби, які умисно використовувалися їх власником чи співучасниками злочину для незаконного полювання, рибальства, порубки дерев тощо, а також для полегшення вчинення зазначених дій: рушниці, вибухівка, рибальські сіті, транспортні засоби (останні можуть бути визнані знаряддям злочину не тільки тоді, коли вони використовувалися безпосередньо в процесі полювання чи рибальства, а й коли без їх використання вчинення злочину було б неможливим чи надто складним).

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність прокурором тієї обставини, що тимчасово вилучена деревина є об`єктом вчинення імовірно вчиненого злочину, тому є речовим доказом.

Щодо способу накладення арешту на майно, яке є речовим доказом, слідчий суддя приходить до такого.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурор у клопотанні не зазначив, в який спосіб він просить накласти арешт на речові докази, зокрема шляхом заборони відчуження, користування, розпорядження. Однак, прохальна частина клопотання про місце їх зберігання відповідає критеріям всіх трьох способів.

Враховуючи те, що тимчасово вилучена деревина та зрізи з пнів є речовими доказами, на них слід накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, що зможе запобігти ризикам їх знищення, псування, перетворення.

Щодо місця зберігання тимчасово вилученого майна, слідчий суддя зазначає таке.

Прокурор просив залишити тимчасово вилучені речові докази на відповідальному зберіганні посадових осіб ДП СЛП «Київоблагроліс» (деревину) та в кімнаті зберігання речових доказів (зрізи з пнів).

Однак, з таким способом визначення місця зберігання речових доказів слідчий суддя погоджується частково.

З однієї сторони, визначення таких місць відповідатиме способу накладення арешту шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження, що зможе запобігти ризикам знищення, спотворення, приховування тощо речових доказів.

З іншого боку, ухвалення рішення про визначення конкретного місця зберігання речового доказу матиме наслідком створення перешкод у здійсненні з речовими доказами слідчих дій та, за необхідності, судових експертиз, які не зможуть проводитись в одному, конкретно визначеному місці та суперечитиме принципу правової визначеності (отримавши судове рішення про зберігання того чи іншого речового доказу у визначеному місці, виконання судового рішення матиме місце лише в тому випадку, поки речовий доказ зберігатиметься в такому місці, фактично без можливості його використання у слідчий діях та судових експертизах, які очевидно потребуватимуть необхідності переміщення речового доказу з а межі визначеного судовим рішенням місця)

За таких обставин, речові докази слід залишити у розпорядженні слідчого, який проводить досудове розслідування і який самостійно визначатиме місце перебування речових доказів по мірі необхідності.

Саме такий вид арешту тимчасово вилученого майна на переконання слідчого судді є необхідним для виконання завдань КПК України, зокрема він унеможливить приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів у кримінальному провадженні, при цьому такий арешт буде спів розмірним завданням кримінального провадження та не спричинить надмірних та невиправданих негативних наслідків для громадян.

Керуючись вимогами ст.ст. 98, 131, 167, 170-172, 173, 174, 369, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження на вилучене 21.05.2025 під час проведення огляду місця події майно, а саме на відрізи з пнів та комлевих частин стовбурів дерев, які промарковані умовними позначками: «1Н», «2Н», «3Н», «4Н», «1В», «2В», «3В», «4В», а також 3 м.куб. деревини виду «Дуб» першої групи дров`яності (не промислові), залишивши їх у розпорядженні слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на начальника Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію цієї ухвали передати для виконання уповноваженому на це органу, вручити прокурору та надати іншим заінтересованим особам.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1