Справа № 712/7900/25
Провадження № 1-кс/712/2941/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання прокурора Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001019 від 13.03.2025, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянина України, українця, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, у військовому званні «солдат», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

Клопотання прокурор обґрунтовує тим, що Черкаською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Центрального регіону підтримується публічне обвинувачення у кримінальному провадженні № 0001019 від 13.03.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України (справа № 706/804/25).

Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_5 , проходячи військову службу за призовом під час мобілізації, у військовому званні «солдат», діючи з прямим умислом, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, після того як заступник командира військової частини НОМЕР_1 майор ОСОБА_6 , який у розумінні положень ст. 32 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, є начальником за військовим званням для військовослужбовців рядового, молодшого і старшого сержантського і старшинського складу, в тому числі по відношенню до солдата ОСОБА_5 , усно довів наказ командира вказаної військової частини підполковника ОСОБА_7 від 10.03.2025 № 73, виданий на підставі наказу Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України (по особовому складу) № 312-РС від 08.03.2025, який у розумінні положень ст. 32 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, є начальником за військовим званням для військовослужбовців рядового, молодшого і старшого сержантського і старшинського складу, в тому числі по відношенню до солдата ОСОБА_5 , відповідно до якого, солдат ОСОБА_5 повинен був, у відповідності до іменного списку військової частини НОМЕР_1 від 10.03.2025 № 459, у складі команди вибути до нового місця служби у військову частину НОМЕР_2 військової частини НОМЕР_3 , що дислокувалася за адресою: АДРЕСА_2 та прибути не пізніше 11.03.2025, незважаючи не те, що зазначений наказ не суперечив чинному законодавству, не був пов`язаним з порушенням прав та свобод солдата ОСОБА_5 , не носив в собі подвійного тлумачення та явно злочинного змісту, у зв`язку з чим підлягав беззастережному та неухильному виконанню з боку останнього, та був доведений до нього уповноваженою на те особою, встановленим порядком, за надуманими підставами, відкрито, усно відмовився виконувати вказаний наказ, що призвело до підриву дисципліни у військовій частині НОМЕР_1 та зниження рівня бойової готовності військової частини НОМЕР_2 .

За вказаних обставин, ОСОБА_5 обвинувачується у непокорі, тобто, відкритій відмові виконати наказ начальника, вчиненій в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

14.04.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

В подальшому, 14.04.2025 слідчим суддею Соснівського районного суду міста Черкаси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12.06.2025 включно та визначено заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 грн.

06.06.2025 в порядку ст. 290 КПК України стороні захисту, зокрема підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_4 , надано доступ до матеріалів досудового розслідування та вручено обвинувальний акт разом з реєстром матеріалів досудового розслідування.

Того ж дня, в порядку ст. 283, 291 КПК України, прокурор звернувся з обвинувальним актом до Христинівського районного суду Черкаської області.

10.06.2025 до Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону надійшла ухвала Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2025, згідно якої, суд призначив підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0001019 від 13.03.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, на 14 год 20 хв 18.06.2025, тобто, поза межами строку дії ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.04.2025 про тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті, тобто, слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснювалося досудове розслідування.

Враховуючи, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснювалося слідчими Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, подане клопотання підсудне Соснівському районному суду міста Черкаси.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи викладене, сторона обвинувачення була позбавлена

з об`єктивних причин можливості звернутися до слідчого судді з відповідним клопотанням про продовження тримання під вартою ОСОБА_5 у встановлений законом строк.

Необхідність застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється наявністю наступних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати, якщо обвинувачений буде залишатись на волі.

Позиція сторін кримінального провадження у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, яке просив задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання. Водночас захисник просив зменшити суму визначеної, як альтернативний запобіжний захід застави, до мінімальної.

Оцінка та мотиви слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Разом із цим, положеннями ст. 199 КПК України унормований порядок продовження строку тримання під вартою.

Частиною 6 ст. 199 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, повинно містити: (1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; (2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (ч. ч. 1, 3, 5 ст. 199 КПК України).

Продовження існування ризиків

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченим зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на продовження існування ризиків, які свідчать про можливе вчинення обвинувачем дій, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження, у тому числі й на стадії судового розгляду.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується у тому числі й показаннями свідків. Перебуваючи на волі він буде мати можливість здійснювати на них незаконний вплив, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Зазначений ризик пов`язаний з тим, що обвинувачений може вжити заходів до створення штучних доказів та підбурювання осіб, зокрема, з числа військовослужбовців своєї військової частини, які не були свідками кримінального правопорушення, до надання завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним захисних версій.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Цей ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 є військовослужбовцем, призваним за мобілізацією, тому у разі не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється або вчинити нове кримінальне правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби.

Обставини, які перешкоджають закінченню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою

Обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні 06.06.2025 направлено до Христинівського районного суду Черкаської області.

10.06.2025 до Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону надійшла ухвала Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2025, згідно якої, суд призначив підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0001019 від 13.03.2025 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, на 14 год 20 хв 18.06.2025, тобто, поза межами строку дії ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14.04.2025 про тримання під вартою щодо ОСОБА_5 .

З огляду на те, що наразі судовий розгляд у кримінальному провадженні ще не розпочато, враховуючи обставини, які необхідно дослідити під час судового розгляду, а також особливий режим розгляду справи в умовах воєнного стану, слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що виконання всіх вище перелічених процесуальних та слідчих дій потребує додаткового часу, що не охоплений строком дії ухвали про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених ст. 402-405, 407, 408, 429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений п. 5 ч. 1 цієї статті (тримання під вартою).

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, до нього може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя вважає необхідним залишити попередньо визначений розмір застави 30 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 90 840 грн, у разі внесення якої покласти на підозрюваного зобов`язання: не відлучатися з місця дислокації військової частини, де проходить (буде проходити) військову службу без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення; за першим викликом слідчого або прокурора з`являтися до органу досудового розслідування.

Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора, оскільки ним доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби судового розгляду виправдовують таке втручання у права та інтереси обвинуваченого з метою забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Поновити строк на подання клопотання про продовження строку тримання під вартою.

Продовжити строк застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 10 серпня 2025 року включно.

Визначити розмір застави 30 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 90 840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та у разі внесення якої покласти зобов`язання на нього:

- не відлучатися з місця дислокації військової частини, де проходить (буде проходити) військову службу без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення,

- за першим викликом слідчого або прокурора з`являтися до органу досудового розслідування.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення, слідчому для виконання та прокурору для відома.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений о 09 год 10 хв 13.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1