справа № 235/5125/24
провадження № 1-кп/208/381/25
УХВАЛА

17 вересня 2025 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Кам`янського у складі: головуючого, судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,

у відкритому судовому засіданні по справі кримінального провадження № 0000111, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Покровськ Донецької області, громадянки України, освіта середньо-спеціальна, зі слів офіційно працевлаштована швачкою, не заміжня, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

яка обвинувачується за ч.2 ст. 307 КК України, розглянувши клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває зазначене кримінальне провадження. Обвинуваченій обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, з можливістю внесення застави.

По справі триває судовий розгляд, досліджено письмові докази, допитуються свідки обвинувачення. В судове засідання не з`явився свідок, і прокурор просив надати час для організації його допиту в режимі відео конференції.

Прокурор заявив клопотання про продовження Холод запобіжного заходу у виді тримання під вартою, яке обґрунтовано обвинуваченням у вчиненні тяжких умисних злочинів, ризиками переховування її від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Адвокат заперечував проти задоволення клопотання прокурора. Ризики наведені в клопотанні об`єктивно не підтверджені. Холод тривалий час перебуває під вартою, має низку захворювань. Вважає, що належну процесуальну поведінку підзахисною можливо забезпечити застосуванням менш суворого запобіжного заходу. Обвинувачена просила змінити запобіжний захід на менш суворий, не пов`язаний з триманням під вартою. Справа відносно неї «сфабрикована» працівниками поліції, і в цьому сенсі взагалі не розуміє підстави сенсу перебування її під вартою.

Суд розглянувши клопотання, вислухав учасників судового засідання та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.

Метою застосування запобіжного заходу у відповідності з нормами КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та нівелювання встановлених ризиків.

ЄСПЛ у рішеннях в справах «Харченко проти України», «Лабіта проти Італії», «Летельє проти Франції» неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи:

-характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину;

-підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину;

-обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин;

-покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження;

-ризик переховування від суду;

-можливість вчинення іншого правопорушення особою;

-характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Холод, обґрунтовано, а саме в достатній мірі для вирішення клопотання прокурора, обвинувачуються у вчиненні низки тяжких злочинів, за які чинним законодавством передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з конфіскацією майна.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Тобто, у випадку вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження причетність особи до вчинення кримінального правопорушення не повинна мати категоричного висновку, а свідчити лише про її можливість.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» ЄСПЛ зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.

Судом встановлено, що Холод має реєстрацію місця мешкання, яка на теперішній час знаходиться в зоні ведення активних бойових дій. Достовірних даних про сталі соціальні зв`язки, працевлаштування обвинуваченої та джерело її існування, суду не надано. Обвинувачена є наркозалежною особою та перебуває на відповідному обліку. Згідно отриманої інформації з медичної частини СІЗО, Холод має розлад психики та поведінки внаслідок вживання опіоїдів. Обвинувачення Холод містить посилання на корисливий мотив вчинення інкримінованих нею злочинів.

Під час розгляду клопотання прокурора суд встановив, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, бо є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачена може продовжити злочинну діяльність як раніше неодноразово судима особа, у тому числі і за злочини у сфері незаконного обігу наркотиків.

Холод обґрунтовано обвинувачується у вчиненні низки тяжких злочинів, які мають високий ступінь суспільної небезпеки та за який, в разі визнання її винуватою, може бути засуджена до безальтернативно суворої міри покарання, що поряд з даними, які характеризують обвинувачену, підтверджує ризик переховування її від суду.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності»

КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу поза всяким сумнівом порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості - «обґрунтованої ймовірності», допустити це в майбутньому.

Альтернативний запобіжний у виді застави судом встановлено, про його надмірний розмір сторона захисту не заявляє.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181-184 КПК України, суд

у х в а л и в :

Клопотання прокурора задовольнити.

Строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обраний відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити до 14.11.2025 року.

У разі внесення на рахунок Заводського районного суду міста Кам`янського 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 151 400 гривень, вважати, що до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді застави та в цьому випадку покласти на обвинувачену наступні обов`язки передбачені ст. 194 КПК України: прибувати до суду за першим викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з свідками по справі поза межами судового засідання.

В задоволенні клопотання сторони захисту про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, окрім застави, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченій, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1