Справа № 991/4851/25
Провадження 1-кс/991/4907/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

28.05.2025 до ВАКС надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 (далі - скаржник) на бездіяльність НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) і протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

2. Короткий виклад скарги.

Скаржник в скарзі просив: «1. Відкрити провадження за даною скаргою на бездіяльність службових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. 2. Зобов`язати службових осіб Національного антикорупційного бюро України, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за повідомлення ОСОБА_3 від 14.05.2025 про вчинення кримінального правопорушення та надати відповідний витяг з ЄРДР»,

що обґрунтовувалась зокрема таким: «15 травня 2025 року (за допомогою засобів поштового зв`язку), ОСОБА_3 на адресу Національного антикорупційного бюро України було спрямовано повідомлення від 14.05.2025 про вчинення кримінального правопорушення, яке вчинено посадовими особами Агенства розшуку та менеджменту активами (Національне агенство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів). Станом на 27.05.2025 (через 10 днів з моменту подання зазначеного вище повідомлення від 14.05.2025) внесено не було, відповідно і витягу з ЄРДР ані ОСОБА_3 , ані адвокатське об`єднання «СТАРОКИЇВСЬКЕ», ані представник - адвокат ОСОБА_2 , не отримували, що свідчить про бездіяльність службових осіб Національного антикорупційного бюро України… Як вказано вище, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення подано поштовим зв`язком 15.05.2025. Відповідно до даних поштового трекінгу «УКРПОШТА», заява (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, яку спрямовано ОСОБА_3 , отримано НАБУ 16.05.2025»,

із доданим до скарги таким: 1) Ордер ОСОБА_3 ВАКС.pdf. ; 2) АРМА 4530_24-38-24_6.1 від 22.05.24 б.н. Адвокату ОСОБА_4 ; 3) Лист_від_15_листопада_2024_з_додатками (1).pdf.; 4) Національне агенство України (АРМА) вих 4211_24-38-24_6.1 від 09.05.24.pdf.; 5) Національне агенство України (АРМА) вих 8074_24-38-24_6.8 від 06.09.24.pdf.; 6) Свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю ОСОБА_5_0001.pdf.; 7) Служба Безпеки України Головне слідче управління 618204 від 02.07.24.pdf. 8) УХВАЛА АП ВАКС від 06052025.pdf.; 9) УХВАЛА ВАКС від 22042025.pdf.; 10) Ухвала ВАКС від 26052022.pdf.; 11) Ухвала від 06.03.24 Галицький районний суд м. Львова справа 461.3236.22 провадження 1-кс.461.1442.24.pdf.; 12) Ухвала від 26.03.23 вх 87812 Галицький районний суд м. Львова справа 461.3236.22.pdf.; 13) extract.pdf.; 14) IMG_04E34E946C55-1.jpeg.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі змісту скарги вбачається, що нібито 15.05.2025 поштою ОСОБА_3 на адресу НАБУ було спрямовано повідомлення від 14.05.2025 про вчинення кримінального правопорушення, яке вчинено посадовими особами Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА), яке начебто отримано 16.05.2025.

Проте скаржником не надано на підтвердження такої інформації примірника повідомлення від 14.05.2025 про вчинення кримінального правопорушення та доказів фактичного надсилання такого поштою, що унеможливлює встановити належний факт звернення до НАБУ.

Окрім того, в цьому випадку останнім днем строку можливого подання скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, було 26.05.2025, однак фактично скаржником подано скаргу до ВАКС лише 28.05.2025.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Враховуючи наведене очевидно, що у цьому випадку скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження бездіяльності, та не надав будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку та існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій.

3.4. Відповідно до частин 2, 3 статті 304 КПК скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі та доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, відтак не є необхідним оцінювати доводи скарги за їх сутністю, оскільки таку скаргу належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 369-372, 532 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_2 скаргу від 28.05.2025 на бездіяльність НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ____________