Справа №201/8221/25
Провадження № 1-кс/201/3147/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року м. Дніпро

Суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Соборного районного суду міста Дніпра заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

ВСТАНОВИВ:

До Соборного районного суду міста Дніпра надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у якій заявниця просить про відвід судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 відповідно до пункту 4 частини 1 статті 75 КПК України (4651-VI) та негайного розгляду її скарги на бездіяльність відповідальних осіб Дніпропетровської обласної прокуратури від 28.06.2025 року.

В обґрунтування заявленого відводу ОСОБА_3 зазначено, що суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 підлягає відводу, бо, на думку заявниці, діє під час досудового розслідування в порушення порядку кримінального провадження на території України, який визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, не дотримуючись закону, міжнародних договорів та Конституції України та з тих підстав, що 28.06.2025 року ОСОБА_3 подано до слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра скаргу на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей, зазначених у її заяві про кримінальний злочин до ЄРДР від 23.06.2025, однак, на її думку, слідчий суддя, не визнав її правосуб`єктність людини, не визнав потерпілою та проявив бездіяльність. Крім того, заявницею зазначено, що вона не прибула в судове засідання з вини держави, яка протиправно, вчиняючи кримінальне правопорушення, не забезпечує безпеку життя і здоров`я та з вини судді ОСОБА_4 , яка не забезпечила і не гарантувала безпеку її життя і здоров`я по шляху слідування до суду та у залі суду, порушивши її право на справедливий суд та безоплатну правничу допомогу. Також заявницею вказано, що слідчий суддя, на її думку, вчинив низку незаконних та протиправних дій, які викликають сумнів у його неупередженості, незалежності, безсторонності, компетентності і професіоналізмі, чим також порушено ч. 1 ст. 21 КПК України якою регламентовано що: кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону, з урахуванням порушення розумних строків розгляду у термін 72 години, які визначені ст. 28 КПК України та ч. 2 ст. 306 КПК України, а вищезазначені незаконні та протиправні дії судді, на думку заявниці, є дискримінацією її прав людини на справедливий суд за ознаками її положення у суспільстві і майнового стану, тому, вважає, що суддя Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 не може брати участь у кримінальному провадженні.

Заявниця у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану заяву без участі заявника з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Інші особи, які беруть участь у розгляді кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, про дату, місце та час розгляду заяви про відвід були повідомлені належним чином, однак про причини своєї неявки не повідомили, що не перешкоджає розгляду заяви за їх відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки неявка в судове засідання учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду заяви про відвід, суддя, вважає за можливе розглянути заяву про відвід без їх участі.

Суддя, вивчивши та проаналізувавши заяву про відвід, приходить до такого правового висновку з відповідних підстав.

Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Разом з цим, ч. 1 ст. 81 КПК України встановлено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до статті 75 КПК України встановлений перелік підстав, які виключають участь судді в кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості, зокрема: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумніви у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, суду для розгляду справи.

Суд враховує, що згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Водночас, ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року констатовано, що відповідно до усталеної практики суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться».

За суб`єктивним критерієм судом не встановлено жодних обставин, які б свідчили про наявність особистої упередженості чи необ`єктивності слідчого судді у справі.

За об`єктивним критерієм, підстави заявлені заявником не містять в собі будь-яких відомостей щодо можливої упередженості слідчого судді під час розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не ставлять під сумнів об`єктивність суду, а також не вказують на будь-які інші підстави передбачені законом для відводу судді, а отже, твердження заявника не знайшли свого підтвердження і фактично зводяться до незгоди із процесуальними діями та рішеннями слідчого судді ОСОБА_4 , правильність яких може бути перевірена лише в процесуальному порядку в ході їх оскарження до судів вищих інстанцій.

Інших обставин, які б давали підстави стверджувати, що слідчий судді ОСОБА_4 не здатна винести неупереджене рішення стосовно скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не наведено. Немає і жодної об`єктивної чи розумної суб`єктивної підстави для побоювань, що в учасників судового провадження можуть виникнути сумніви у об`єктивності та неупередженості цього судді. Також немає і фактів, які свідчили б, що суддя, який розглядає цю справу, не буде спроможним як кваліфікований, професійний суддя сформувати свою думку на підставі матеріалів, поданих на судовий розгляд, і лише на їх підставі та прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Отже, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України.

Практика Європейського Суду з прав людини ґрунтується на принципі презумпції неупередженості судді, тобто існує презумпція, що суддя неупереджений, доки не буде доведено зворотне (справа Хаушальс проти Данії (1989 р.).

Крім того, Законом України «Про судоустрій і статус суддів» визначено засади самостійності судді при здійсненні ним процесуальної діяльності, а саме те, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції України, Законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

З урахуванням викладеного та зазначеного визначені законом підстави для відводу слідчого судді ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не знайшли свого підтвердження в ході судового засідання, об`єктивних даних про сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді не надано та не зазначено, нічим не підтверджені сумніви та припущення не можуть бути покладені в основу задоволення відводу, а отже, законних підстав для задоволення відводу немає.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.77, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соборного районного суду міста Дніпра ОСОБА_4 від участі у розгляді скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1