Провадження № 1-кс/127/9127/25
У Х В А Л А

Іменем України

22 липня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000027 від 09.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. ч. 1, 2 ст. 209, ч. ч. 1, 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. ч. 1, 2 ст. 364, ч. ч. 1, 2 ст. 366 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 15.07.2025 в ході проведення обшуку у автомобілі марки «Mitsubishi», моделі «Lancer», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_5 та перебуває у користуванні ОСОБА_6 .

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання також не з`явився, однак, 21.07.2025 його захисник - адвокат ОСОБА_7 звернулась до суду з клопотанням в якому просила судове засідання проводити без її участі та участі влаасника вилученого майна.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

До заходів забезпечення кримінального провадження віднесено накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК).

Згідно з частиною третьою статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000027 від 09.02.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. ч. 1, 2 ст. 209, ч. ч. 1, 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч. ч. 1, 2 ст. 364, ч. ч. 1, 2 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що староста Пустовійтівського старостинського округу Уланівської сільської ради ОСОБА_8 та старший інспектор з діловодства апарату зазначеної сільради ОСОБА_9 з метою заволодіння невитребуваними земельними ділянками, які розташовані на території Уланівської сільської ради Хмільницького району Вінницької області на користь третіх осіб шляхом обману використовуючи підроблені документи, зловживаючи службовим становищем сприяли у заволодінні третіми особами земельними ділянками.

У ході досудового розслідування зазначені підозрювані надали визнавальні показання, а також вказали, що злочинні дії вчинювались за вказівками ОСОБА_6 , який як установлено, відповідно до свідоцтва №000883, виданого 29.04.2022 Радою адвокатів Вінницької області, являється адвокатом. Так, згідно показань підозрюваних ОСОБА_9 та ОСОБА_8 ОСОБА_6 , будучи обізнаним у законодавстві у сфері земельних відносин, отримав у ОСОБА_8 . Журнали реєстрації нотаріальних дій, Книги заповітів, списки невитребуваних земельних ділянок, які належали померлим особам та родини яких не успадкували права власності на них. За отриманими від ОСОБА_8 документами ОСОБА_6 підшукував осіб, на ім`я яких здійснювалися підробки заповітів та їх дублікати від імені померлих людей, після чого підроблені заповіти із Журналами реєстрації нотаріальних дій повертав ОСОБА_8 .

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14 липня 2025 року по справі №127/21939/25 надано дозвіл слідчим, які входять до групи слідчих, у кримінальному провадженні №0000027 від 09.02.2024 та прокурорам, які входять до групи прокурорів у даному кримінальному провадженні, на проведення обшуку у автомобілі марки «Mitsubishi», моделі «Lancer», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_5 та перебуває у користуванні ОСОБА_6 , з метою відшукання, виявлення та вилучення: комп`ютерної техніки, друкарської та іншої техніки, оригіналів заповітів, дублікатів заповітів, журналів та книг нотаріальних дій, пустих бланків заповітів, печаток та іншої документації, які мають значення у кримінальному провадженні, мобільних телефонів, грошових коштів здобутих злочинним шляхом, а також виявлення та фіксації відомостей про обставини вчиненого кримінального правопорушення, відшукання яких допоможе повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження.

В подальшому, 15.07.2025 проведено обшук у автомобілі марки «Mitsubishi», моделі «Lancer», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_5 та перебуває у користуванні ОСОБА_6 , в ході якого виявлено та вилучено:

- грошові кошти в сумі 1 800 доларів США;

- грошові кошти в сумі 19 600 гривень;

- мобільний телефон марки «iPhone» в корпусі чорного кольору без маркування, в якому наявна сім карта із надписом « НОМЕР_2 »;

- мобільний телефон марки «iPhone» в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_3 , в якому наявна сім карта із надписом « НОМЕР_4 »;

- аркуш паперу на якому наявні кадастрові номера на земельні ділянки на 2 арк.;

- розпорядження Хмільницької державної адміністрації № 482 від 28.09.2005 із додатком №1 на 2 арк.;

- заявка на склад № АП-02-2446 від 30.05.2025 на 1 арк.;

- видаткова накладна № АП-21-0611 від 30.05.2025 на 1 арк.;

- акт № 700 від 19.06.2025 на 1 арк.

В межах даного кримінального провадження ОСОБА_6 15.07.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. ч. 3, 4 ст. 190, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. ч. 1, 3 ст. 358, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. ч. 1, 2 ст. 366, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. ч. 1, 2 ст. 364, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 209 КК України.

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000027 від 09.02.2024 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою слідчого від 16.07.2025 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 15.07.2025 в ході проведення обшуку у автомобілі марки «Mitsubishi», моделі «Lancer», державний номерний знак НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_5 та перебуває у користуванні ОСОБА_6 , а саме на:

- грошові кошти в сумі 1 800 доларів США;

- грошові кошти в сумі 19 600 гривень;

- мобільний телефон марки «iPhone» в корпусі чорного кольору без маркування, в якому наявна сім карта із надписом « НОМЕР_2 »;

- мобільний телефон марки «iPhone» в корпусі чорного кольору ІМЕІ: НОМЕР_3 , в якому наявна сім карта із надписом « НОМЕР_4 »;

- аркуш паперу на якому наявні кадастрові номера на земельні ділянки на 2 арк.;

- розпорядження Хмільницької державної адміністрації № 482 від 28.09.2005 із додатком №1 на 2 арк.;

- заявка на склад № АП-02-2446 від 30.05.2025 на 1 арк.;

- видаткова накладна № АП-21-0611 від 30.05.2025 на 1 арк.;

- акт № 700 від 19.06.2025 на 1 арк.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя