УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 761/17859/24

провадження № 51-3361ск25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на ухвали Київського апеляційного суду від 26 серпня 2024 року,

встановив:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 травня 2024 року залишено без задоволенняскаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Київської міської прокуратури у кримінальному провадженні № 0000149, яка полягає у нерозгляді клопотання від 13 травня 2024 року.

Київський апеляційний суд ухвалою від 26 серпня 2024 року відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюадвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року, оскільки її було подано на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку відповідно до ч. 4 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Не погоджуючись зі зазначеними вище рішенням адвокат ОСОБА_4 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд, оскільки вважає, що рішення було постановлено з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. Стверджує, що слідчий суддя розглянув його скаргу в порушення вимог закону за його відсутності та належного повідомлення, так само, як і ОСОБА_5 , при цьому проігнорувавши прохання розгляду цієї скарги в режимі відеоконференції. Крім того, на думку касатора, як слідчий суддя так і суд апеляційної інстанції дійшли хибних висновків про те, що витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування про закриття кримінального провадження є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує правові наслідки. Автор скарги акцентує, що апеляційний суд не дослідив зазначених порушень, допущених слідчим суддею, дійшов хибних висновків про те, що розгляд скарги знаходиться поза межами компетенції суду на цій стадії кримінального провадження.

Перевіривши доводи касаційної скарги, надані до неї судові рішення, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті касаційного провадження слід відмовити на таких підставах.

Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 309 КПК визначено перелік ухвал слідчих суддів, які підлягають апеляційному оскарженню під час досудового розслідування.

Крім того, у силу приписів ч. 3 ст. 307 КПК ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених п. 9-1 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру. Положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду№ 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 392 КПК в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

За правилами ч. 4 ст. 399 КПК суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Отже, суд апеляційної інстанції, встановивши, що ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає, дотримуючись вимог ч. 3 ст. 307, ст. 309, ч. 4 ст. 399 КПК, і відмовивши у відкритті провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 , діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону і прийняв законне, обґрунтоване, вмотивоване судове рішення, з яким погоджується і колегія суддів касаційної інстанції.

Таким чином, твердження ОСОБА_4 про те, що суд незаконно відмовив у відкритті апеляційного провадження, суперечать наведеним вимогам кримінального процесуального закону.

Варто уваги, що хоча адвокат ОСОБА_4 не ставить питання про скасування ухвали слідчого судді, однак значну частину касаційної скарги приділяє істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону під час постановлення цієї ухвали, тож слід зауважити, що така ухвала не входить до переліку судових рішень, які відповідно до приписів ст. 424 КПК можуть бути оскаржені в касаційному порядку, а тому доводи касаційної скарги в цій частині Суд не бере до уваги.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підставою для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону. Істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення (ч. 1 ст. 412 КПК).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які були би безумовними підставами для скасування ухвали суду апеляційної інстанції, у касаційній скарзі не наведено.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Керуючись п. 2 ч. 2 ст. 428, ст. 441 КПК, Суд

постановив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 серпня 2024 року про відмову у відкритті провадження за апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 травня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3