Справа № 712/7621/25
Провадження № 1-кс/712/2842/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000055 від 07.02.2025, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, раніше не судимого, не працює, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст поданого клопотання та його обґрунтування

До слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу застосованого ухвалою слідчого судді від 14.04.2025, стосовно ОСОБА_5 , якому в кримінальному провадженні № 0000055 від 07.02.2025 СВ УСБУ в Черкаській області 10.04.2025 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 та ч. 3 ст. 436-2 КК України,

Як установлено в ході досудового розслідування, 08.01.2024 ОСОБА_5 , використовуючи месенджер Telegram, переслав контакту « ОСОБА_6 » публікацію з каналу «Другая Україна», яка містила заперечення збройної агресії РФ проти України. Надалі 18.05.2024 ОСОБА_5 повторно переслав ж контакту публікацію від користувача «Aleks Маg aleksmagnt», яка виправдовувала і визнавала правомірною збройну агресію РФ. Також 07.06.2024, діючи повторно, він переслав контакту « ОСОБА_7 » публікацію користувача « ОСОБА_8 », яка містила як заперечення, так і виправдовування збройної агресії РФ.

Отже, підозрюваний, маючи відверто проросійські переконання, систематично поширював інформаційні матеріали, що заперечують або виправдовують збройну агресію РФ проти України, вчиняючи умисні дії з ідеологічних мотивів, із засудженням дій української державної влади та підтримкою дій країни-агресора в умовах воєнного стану.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строк до 10.06.2025.

Постановою заступника керівника Черкаської обласної прокуратури від 03.06.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Позиція сторін кримінального провадження у судовому засіданні

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на те, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а досудове розслідування не завершене та потребує подальшого проведення слідчих і процесуальних дій.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання в повному обсязі, просили змінити запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний період доби, мотивуючи це відсутністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захист подав довідку від фізичної особи підприємця ОСОБА_9 , відповідно до якої ОСОБА_5 запропоновано роботу водія автотранспортного засобу. Крім того, надано характеристику, видану філією «Канівська ГЕС» ПрАТ «Укргідроенерго», згідно з якою ОСОБА_5 , працюючи близько десяти років на посаді начальника відомчої воєнізованої охорони, зарекомендував себе як кваліфікований, сумлінний та дисциплінований працівник, принциповий і вимогливий як до себе, так і до підлеглих.

Крім цього, підозрюваний у судовому засіданні повідомив, що його мати, 1940 року народження, є особою з інвалідністю другої групи, яка проживає в місті Черкаси та потребує з його боку допомоги з догляду. На підтвердження цього надано відповідні документи, зокрема копії паспорта ОСОБА_10 , довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, свідоцтва про народження ОСОБА_5 .

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно із ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).

Продовження існування ризиків

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні прокурор посилається на продовження існування ризиків, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 1 ст. 177 КПК України.

Продовження існування ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК)

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Враховуючи встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Продовження існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК)

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (ч. 4 ст. 95 КПК України).

В свою чергу, ч. 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Покази свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_5 як підозрюваної, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Продовження існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК)

Слідчий суддя зазначає, що наявність відповідного ризику має бути підтверджена конкретними даними, що свідчать про існування обґрунтованої ймовірності вчинення підозрюваним дій, які можуть перешкодити встановленню об`єктивної істини у справі. Проте, з аналізу матеріалів, долучених до клопотання, вбачається, що стороною обвинувачення не надано належних та допустимих доказів, які б переконливо свідчили про існування вказаного ризику.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги тривалий період, протягом якого підозрюваний перебував під дією запобіжного заходу, не порушував його умов, з`являвся за викликами до уповноважених органів.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, не підтверджується належними доказами та на час розгляду клопотання є таким, що відпав.

Продовження існування ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК)

У клопотанні прокурор обґрунтовує наявність такого ризику характером інкримінованого діяння, яке, згідно з матеріалами досудового розслідування, не було одноразовим, а здійснювалося неодноразово.

Крім того, прокурором наведено дані про ідеологічну мотивацію підозрюваного, яка проявлялася в його проросійських переконаннях, що, на думку сторони обвинувачення, може створювати передумови для реального продовження поширення заборонених інформаційних матеріалів навіть після повідомлення про підозру.

Поведінка підозрюваного до та після повідомлення про підозру, а також характер і зміст вчинених ним дій, дають підстави вважати, що існує обґрунтована ймовірність продовження ним злочинної діяльності, в якій він обґрунтовано підозрюється. Зокрема, у кримінальному провадженні задокументовано неодноразове вчинення аналогічних дій - 08.01.2024, 18.05.2024 та 07.06.2024, - що свідчить не лише про систематичність, а й про стійку протиправну налаштованість підозрюваного.

Наявна інформація про проросійські погляди підозрюваного, а також поширення ним публікацій, що заперечують або виправдовують збройну агресію РФ проти України, підтверджує існування ідеологічної мотивації, що обумовлює ризик повторення аналогічних злочинних дій.

Оскільки зазначені обставини не втратили своєї актуальності, наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити вчинення того, у якому обґрунтовано підозрюється.

Отже, ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є обґрунтованим, актуальним та підтвердженим належними даними досудового розслідування.

Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали тримання особи під домашнім арештом

Оцінюючи наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваного під домашнім арештом, слідчий суддя виходить з того, що прокурором доведено існування потреби у подальшому проведенні зазначених ним слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, проведення/завершення яких є дійсно необхідним для забезпечення повного та неупередженого досудового розслідування, виявлення і дослідження усіх обставин, які підлягають доказуванню у відповідності до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про те, що виконання всіх процесуальних та слідчих дій потребує додаткового часу, що охоплений строком досудового розслідування.

Висновки за результатами розгляду клопотання

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів про те, що ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися та існують обґрунтовані обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання підозрюваної під домашнім арештом, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання прокурора, оскільки органом досудового розслідування доведено, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваної під домашнім арештом із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а також того, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваної з метою забезпечення кримінального провадження.

Разом з тим, при вирішенні питання про доцільність подальшого тримання підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом слідчий суддя враховує особисті та соціальні обставини підозрюваного, які підтверджуються наданими захистом документами. Зокрема, до матеріалів долучено довідку про запропоноване працевлаштування підозрюваного, позитивну характеристику з місця попередньої роботи, а також документи про необхідність надання допомоги матері 1940 року народження, яка є особою з інвалідністю другої групи та проживає окремо в м. Черкаси.

Слідчий суддя бере до уваги також, що ОСОБА_5 виконував обов`язки, покладені на нього ухвалою суду, своєчасно з`являвся за викликами до органів досудового розслідування, не порушував умов запобіжного заходу та не вчиняв дій, які б свідчили про спроби протидії слідству.

Ураховуючи наведене, зважаючи на наявність потреби у дотриманні балансу між забезпеченням належного досудового розслідування та втручанням у права особи, слідчий суддя дійшов висновку, що досягнення мети запобіжного заходу на цьому етапі кримінального провадження може бути забезпечено шляхом застосування домашнього арешту у період нічного часу доби, а саме з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв.

Керуючись ст. ст. 32, 110, 131-132, 176-178, 181, 193-196, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Продовжити застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 10.07.2025.

Продовжити строк дії, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває - за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, про яких йому стане відомо під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення, а також прокурору для організації виконання та контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений о 08 год 30 хв 10.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1