СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3604/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП України ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000094 від 23.03.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великі Озера Сарненського р-ну Рівненської обл., громадянина України, одруженого, маючого малолітню дитину 2024 р.н., не працюючого, який здобув середню освіту, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 209 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що СУ ГУНП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000094 від 23.03.2023, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України та за підозрою ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 209, ч, а саме: набутті, розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійсненні фінансових операцій з таким майном, зміні форми (перетворення) такого майна вчиненому особою, яка знала, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом, у складі організованої групи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

11.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Розслідуванням встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи тяжкість покарання за інкримінований йому злочин, маючи достатні майнові ресурси для такого переховування; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, безпосередньо або використовуючи широке коло зв`язків інших учасників організованої групи в правоохоронних та державних органах; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

У судому засіданні прокурор вказане клопотання підтримала та просила задовольнити.

Захисник, думку якого підтримав підозрюваний, заперечував проти задоволення клопотання, вважаючи, що ризики є необґрунтованими, долучив до матеріалів справи характеризуючі дані підозрюваного. Просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що СУ ГУНП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000094 від 23.03.2023, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, за підозрою ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України та за підозрою ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

11.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють. При цьому, до наданих доказів обґрунтованості підозри не висувається таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

При цьому, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність підозрюваної до вчинення злочину, підозра у якій йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, якими є: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4)міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п. 1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які мають враховуватися під час вирішення вказаного питання.

При цьому, слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, яке інкримінується підозрюваному, не є виправданням застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_4 під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Водночас, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та контактами.

Враховуючи, що ОСОБА_4 раніше не засуджений, одружений, має на утриманні малолітнього сина 2024 р.н., постійне місце проживання, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність обставин, що виключають можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення, та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що у кримінальному провадженні органом досудового розслідування доведена наявність ризиків, визначених п. 1,2,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, а відтак, вважає доцільне застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у виді у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 206, 208, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 серпня 2025 року включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово, за виключенням необхідності отримання екстреної медичної допомоги, а також за виключенням необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населенного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений та оголошений 20.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1