Справа № 991/4721/25
Провадження № 1-кс/991/4775/25
У Х В А Л А

28 травня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 (далі - прокурор, САП), що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1. На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2. Скарга обґрунтована тим, що 20.05.2025 ОСОБА_3 через канцелярію САП на ім`я керівника САП ОСОБА_4 подав заяву про внесення відомостей до ЄРДР та просив розпочати кримінальне провадження за ознаками вчинення головою Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК), у частині забезпечення протиправного заволодіння приватними особами земельними ділянками державної (комунальної) власності, загальною площею 53,0975 га, внаслідок чого державі завдано матеріальної шкоди у розмірі 443 895 100 грн.

5.Заявник стверджував, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінального правопорушення керівником САП до ЄРДР не внесені. З огляду на це, просив зобов`язати керівника САП внести до ЄРДР відомості за його заявою від 20.05.2025 за вих. № 20/05/3В та розпочати досудове розслідування.

Позиція учасників у судовому засіданні

6.У судове засідання заявник ОСОБА_3 не з`явився. Подав заяву, в якій просив розглядати скаргу за його відсутності.

7.Представник САП у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Проте від прокурора ОСОБА_6 до суду надійшли копії документів, зі змісту яких вбачається, що 15.04.2025 на виконання ухвали слідчого судді ВАКС від 07.04.2025 у справі № 991/2736/25 САП внесено відомості за фактом можливого зловживання владою чи службовим становищем головою Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, шляхом протиправного розроблення та затвердження проєкту містобудівної документації «Внесення змін до Генерального плану села Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області» та змін до Генерального плану села Петропавлівська Борщагівка. Внаслідок чого державним інтересам завдано тяжкі наслідки. Кримінальному правопорушенню присвоєно № 0000012 та кваліфіковано за ознаками ч. 2 ст. 364 КК, ОСОБА_3 зазначено як заявник. Окрім цього, прокурор долучив копію ухвали слідчого судді ВАКС від 13.05.2025 у справі № 991/4215/25, якою ОСОБА_3 відмовлено у задоволенні аналогічної скарги.

8.Відповідно до ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) відсутність заявника, прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

9.Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з огляду на які було постановлено цю ухвалу та положення закону, якими керувався слідчий суддя

10.20.05.2025 ОСОБА_3 звернувся до керівника САП із заявою, в якій зазначив обставини, про які йдеться у пункті 2 цієї ухвали.

11.Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені відомості у його заяві про вчинення кримінального правопорушення керівником САП до ЄРДР не внесені.

12.Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

13.Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

14.Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

15.Згідно із пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

16.Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

17.У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно із якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

18.Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Унесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

19.Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (через недостатню обізнаність заявника, неочевидність вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але водночас достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

20.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

21.Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

22.Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До ЄРДР вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З огляду на ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

23.Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж, законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

24.Тобто слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування.

25.Водночас з матеріалів скарги вбачається, що уповноваженими особами САП 15.04.2025, на виконання ухвали слідчого судді ВАКС від 07.04.2025 у справі № 991/2736/25 внесено відомості за фактом можливого зловживання владою чи службовим становищем головою Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області, шляхом протиправного розроблення та затвердження проєкту містобудівної документації «Внесення змін до Генерального плану села Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області» та змін до Генерального плану села Петропавлівська Борщагівка. Внаслідок чого державним інтересам завдано тяжкі наслідки. Кримінальному правопорушенню присвоєно № 0000012 та кваліфіковано за ознаками ч. 2 ст. 364 КК. ОСОБА_3 зазначено як потерпілий, заявник.

26.Слідчим суддею з`ясовано, що право на оскарження бездіяльності уповноваженої особи САП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК вже було реалізовано заявником, оскільки за результатом розгляду аналогічної скарги заявника, 07.04.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС уповноважену особу САП було зобов`язано внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

27.Проте КПК не передбачено багаторазове (повторне) внесення до ЄРДР відомостей про одне й те ж саме кримінальне правопорушення, як і не регламентується повноваження слідчого судді у ситуації багаторазового (повторного) оскарження особою бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо невнесення відомостей до ЄРДР за різними по даті подання, але подібними за змістом заявами про одне й те саме кримінальне правопорушення, які вже були предметом судового контролю, за наслідком чого суд зобов`язував уповноваженого суб`єкта розпочати досудове розслідування та це судове рішення було виконане таким суб`єктом.

28.Водночас у випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

29.Тому у разі багаторазового (повторного) оскарження бездіяльності прокурора у кримінальному провадженні, яке вже було предметом судового контролю з боку слідчого судді належить її вирішити на підставі ч. 6 ст. 9 КПК, виходячи із таких загальних засад кримінального провадження як верховенство права та обов`язковість судових рішень (пункти 1, 14 ч. 1 ст. 7 КПК).

30.Відповідно до ст. 8 КПК кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Цей принцип у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

31.Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (п. 61 рішення ЄСПЛ у справі «Брумареску проти Румунії»; п. 33 рішення ЄСПЛ у справі «Христов проти України»).

32.Правова певність (юридична визначеність) передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого та обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи (п. 52 рішення ЄСПЛ у справі «Рябих проти Росії»).

33.За відсутності вагомих і непереборних обставин повторний розгляд та ухвалення у справі нового рішення судом, коли щодо тих самих вимог тієї ж особи суд уже висловлював власну позицію, буде суперечити принципу юридичної визначеності.

34.Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, з огляду на викладені ОСОБА_3 у його заяві від 20.05.2025 події кримінального правопорушення дає підстави вважати, що бездіяльність уповноваженої особи САП була встановлена ухвалою слідчого судді ВАКС від 07.04.2025, а його права були відновлені.

35.З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні скарги ОСОБА_3 слід відмовити, оскільки викладені у ній відомості щодо можливого вчинення зловживання владою чи службовим становищем головою Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК, шляхом протиправного розроблення та затвердження проєкту містобудівної документації «Внесення змін до Генерального плану села Софіївська Борщагівка Бучанського району Київської області» та змін до Генерального плану села Петропавлівська Борщагівка, внаслідок чого державним інтересам завдано тяжкі наслідки, вже були предметом судового контролю, за цим фактом до ЄРДР було внесено відомості та провадиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000012 за ч. 2 ст. 364 КК.

Ураховуючи все вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1