Справа № 645/2466/25
Провадження № 1-кс/645/1161/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000534 від 08.04.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Сароф, Азербайджан, громадянина Азербайджану, офіційно не одруженого, с середньою освітою, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, який не є інвалідом, офіційно не працюючого, не має місця реєстрації проживання, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не одноразово судимого, в останнє вироком Московським районним судом м. Харкова від 03.03.2016 року за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком 5 років 7 місяців. 12.07.2016 звільнений з зали суду по фактичному відбуттю покарання,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

26.08.2025р. до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_9 , по кримінальному провадженню № 0000534 від 08.04.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102 ІХ (зі змінами), в Україні з 05:30 24.02.2022 введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та в останнє строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року на 90 діб., Указом Президента України від 15 квітня 2025 року №235/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №4356-IX від 16.04.2025.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , за попередньою змовою з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вирішили вчиняти крадіжки з приватних будинків, шляхом віджиму пластикового вікна або розбиття вікна.

Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, попередньо підшукавши будинок, приблизно о 07:00 годині ранку 07.04.2025 ОСОБА_10 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_11 знаходилися за межами двору домоволодіння, де проживає потерпілий ОСОБА_12 за адресою: АДРЕСА_2 .

Маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна та скориставшись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , дочекавшись, коли потерпілий залишить домівку, увійшли в двір шляхом відчинення дверей та віджимом вікна, яке встановлене у кімнаті-кухні, проникли до будинку та почали пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_11 виявили під час пошуку срібну монета США номіналом 1 долар 1800 року; срібну монета США номіналом 1 долар 1971 року; срібну монета Російської Імперії номіналом 25 копійок 1765 року; мідну монета Російської Імперії номіналом 5 копійок 1763 року; мідна монета Російської Імперії номіналом 5 копійок 1765 року; обручку; ладанку «Марія з Ісусом»; сережки; каблучка; сережки; ланцюжок; обручка; браслет; дитячі сережки; підвіска «Л»; хрестик з емаллю «Розп`яття Хрестове»; срібна монета номіналом 5 грн. із зображення знаку зодіаку «Рак»; срібна монета номіналом 5 грн. із зображенням знаку зодіаку «Овен»; монета номіналом 5 грн. із зображення присвяченим 750 річчю Львова, гроші на загальну суму 5000 грн та відеореєстратор ТМ «DDPAI MIX3». Після чого, ОСОБА_10 , ОСОБА_5 та ОСОБА_13 , разом із вищевказаним майном, покинули місце злочину, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_12 , матеріальну шкоду.

Згідно висновків судово-товарознавчої експертизи №СЕ-19/121-25/12488-ТВ від 27.05.2025 вартість підвіски літери «Л» із золота 585 проби, чистою масою 2,8 гр. без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійки; №СЕ-19/121-25/12486-ТВ від 28.05.2025 вартість хрестика з емаллю «Розп`яття Христове» без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійки; №СЕ-19/121-25/12483-ТВ від 23.05.2025 вартість ладанки «Марія з Ісусом» чистою вагою золота 585 проби 2,3 гр. з вставками синтетичних фіанітів білого кольору без пошкоджень становить 5432 гривні 5 копійок; №СЕ-19/121-25/12479-ТВ від 23.05.2025 вартість ланцюжка із срібла 925 проби, чистою масою 1,8 гр., довжиною 18 см., порваного становить 197 гривень 50 копійок; №СЕ-19/121-25/12481-ТВ від 26.05.2025 вартість каблучки, виконаної зі срібла 925 проби, з синтетичними фіанітами білого кольору, чистою масою срібла 1,8 гр. без пошкоджень становить 64 гривень 71 копійок; №СЕ-19/121-25/12491-ТВ від 27.05.2025 вартість дитячих сережок виконаних з золота 585 проби зі вставками з каміння «Фіаніт» білого та фіолетового кольору, чистою вагою золота 1,19 гр. без пошкоджень становить 2810 гривень 49 копійок; №СЕ-19/121-25/12492-ТВ від 27.05.2025 вартість відеорегістратора ТМ «DDpai» моделі «MIX3» без пошкоджень у новому справному стані становить 975 гривень 83 копійки; №СЕ-19/121-25/12490-ТВ від 27.05.2025 вартість золотої обручки, чистою масою золота 3,38 гр. 585 проби без пошкоджень становить 14520 гривень 62 копійки; №СЕ-19/121-25/12484-ТВ від 23.05.2025 вартість обручки, виконаної з золота 585 проби, зі вставками з каміння «Фіаніт» чорного кольору, чистою масою золота 2,8 гр. без пошкоджень становить 6612 гривень 93 копійок; №СЕ-19/121-25/12493-ТВ від 26.05.2025 вартість браслету зі сплаву золота 585 проби, чистою вагою 1,88 гр., довжиною 18,5 см. без ушкоджень становить 8278 гривень 59 копійок; №СЕ-19/121-25/12489-ТВ від 28.05.2025 вартість монети срібної пам`ятної серії «Знаки Зодіаку «Овен»» номіналом 5 гривень, виконаної зі сплаву срібла 925 проби становить 3367 гривень; №СЕ-19/121-25/12495 ТВ від 28.05.2025 вартість срібної пам`ятної монети 925 проби, серії «Знаки зодіаку «Рак»» номіналом 5 гривень 2008 р.в. становить 2867 гривень; №СЕ-19/121-25/12482 ТВ від 27.05.2025 вартість сережок, чиста маса срібла 925 проби 2,5 гр., з синтетичними фіанітами білого кольору без пошкоджень становить 89 гривень 88 копійок; №СЕ-19/121-25/12487-ТВ від 28.05.2025 вартість сережок, чистою масою срібла 925 проби 2,5 гр., позолота, з невідомим камінням жовтого кольору становить 89 гривень 88 копійок; №СЕ-19/121-25/12494-ТВ від 29.05.2025 вартість монети НБУ «750 років м. Львів» номіналом 5 гривень становить 284 гривень та висновку судово-мистецтвознавчої експертизи №3320/24 від 22.07.2025 вартість срібної монети США номіналом 1 долар 1800 року в задовільному стані, срібної монети США номіналом 1 долар 1971 року в задовільному стані, срібної монети Російської Імперії номіналом 25 копійок 1765 року в задовільному стані з пошкодження у вигляді надколу на одній стороні розміром менше міліметра, мідної монети Російської Імперії номіналом 5 копійок 1763 року з невеликим корозійним пошкодженням та мідної монети Російської Імперії номіналом 5 копійок 1765 року з невеликим корозійним пошкодженням становить 46050 грн., матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_12 завдано на загальну суму 109866 гривень 34 копійки.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

Крім того, продовжуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, за попередньо змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, обрали для вчинення злочину домоволодіння.

Так, приблизно о 8:50 год. 16.05.2025, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , знаходився поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_3 , де проживає потерпілий ОСОБА_14 .

Далі, ОСОБА_5 залишився за периметром двору та спостерігав за обстановкою довкола.

У той самий час ОСОБА_10 та ОСОБА_13 , скориставшись тим, що за їхніми діями ніхто не спостерігає, о 8:52 год. 16.05.2025 увійшли в двір шляхом пошкодження паркану з шиферу та віджимом вікна, яке встановлене у кімнаті-кухні, проникли до будинку та почали пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_11 під час пошуку виявили 30000 грн. купюрами номіналом по 500 гривень. Після чого, ОСОБА_10 , ОСОБА_13 та ОСОБА_5 покинули місце злочину, розпорядившись майном потерпілого на власний розсуд, чим спричинили потерпілому ОСОБА_14 матеріальну шкоду на загальну суму 30000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

Крім того, продовжуючи свою протиправну діяльність, ОСОБА_10 разом з ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , маючи на меті злочинний намір, направлений на викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, діючи умисно, повторно, за попередньо змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення за рахунок інших осіб, усвідомлюючи протиправність своїх дій, обрали для вчинення злочину домоволодіння.

Так, приблизно о 8:30 год. 12.06.2025, ОСОБА_5 разом з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , знаходився поряд з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_4 , де проживають потерпілі ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .

Далі, ОСОБА_5 та ОСОБА_13 знаходилися за межами домоволодіння та спостерігали за його периметром.

У цей момент, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_10 о 8:39 год. 12.06.2025 увійшов у двір шляхом відчинення дверей та розбиттям вікна, яке встановлене у кімнаті-спальні проник до будинку та почав пошук цінного майна.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_10 під час пошуку виявив грошові кошти на загальну суму 3000 грн. купюрами номіналом 1000 та 500 грн., золоту обручку потерпілої ОСОБА_15 , срібляну ціп з ладанкою «Розп`яття хреста», срібляні сережки та грошові кошти на суму 38000 грн. купюрами номіналом 500 та 1000 гривень. Після чого ОСОБА_10 , разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , покинули місце злочину, розпорядившись майном потерпілих на власний розсуд, чим спричинив потерпілій ОСОБА_15 , згідно висновків судово-товарознавчих експертиз №СЕ-19/121-25/16244-ТВ від 26.06.2025 вартість обручки зі вставками з синтетичних фіанітів чорного кольору із золота 585 проби, чистою масою золота 3,34 гр., без пошкоджень становить - 8631 грн. 23 коп. та №СЕ-19/121-25/16243-ТВ від 26.06.2025 вартість срібного ланцюжка, чистою вагою срібла 925 проби 7,91 гр. без ушкоджень становить - 3403 грн. 99 коп., матеріальну шкоду на загальну суму 15035 грн. 22 коп. та потерпілій ОСОБА_16 матеріальну шкоду на загальну суму 38000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці) вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло, в умовах дії воєнного стану.

26.08.2025 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Метою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду (враховуючи те, ОСОБА_5 може залишити та змінити своє фактичне місце проживання або перетнути державний кордон України, у зв`язку з наявністю у нього громадянства Азербайджану, відсутностю офіційного місця робити, сім`ї та нерухомого майна, а також усвідомлюючи, що йому реально загрожує покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років);

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (так як не встановлено місцезнаходження усіх речових доказів у вказаному провадженні, ОСОБА_5 , відповідно, може знищити їх, сховати або спотворити будь-яку із речей, якими він заволодів під час вчинення вказаних кримінальних правопорушень);

3) незаконно впливати на потерпілих (оскільки підозрюваному відома адреса місця роботи потерпілих, розпорядок їхнього дня, імовірна можливість, що у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ОСОБА_5 зможе впливати на вказаних учасників кримінального провадження шляхом психологічного тиску на потерпілих, їх знайомих та родичів);

4) вчинити інше кримінальне правопорушення (оскільки ОСОБА_5 , не маючи офіційного джерела доходу, обравши за свій прибуток дохід від реалізації викраденого майна, не маючи реєстрації, громадянства України, сім`ї, може продовжити вчиняти аналогічного характеру кримінальні правопорушення).

Підставою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити зазначені вище дії.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 не може запобігти вказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, посилаючись на обгрунтованість підозри та зазначаючи про існування ризиків передбачених п. 1,2, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. При обрані запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважав можливим визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на його думку буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри, та не підтвердженість наявності ризиків, зазначених стороною обвинувачення у клопотанні. Звернула увагу суду на порушення, на її думку, органом досудового слідства норм КПК під час проведення обшуку та вручення підозри, а саме не залучення захисника та перекладача. Заявила клопотання щодо обрання відносно ОСОБА_5 більш мякого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, враховуючи наявність міцних соціальних звязків у підозрюваного та постійного місця проживання. У разі задоволення судом клопотання сторони обвинувачення, просила визначити мінімальний розмір застави, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника та просив обрати стосовно нього більш мякий запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Також, в судовому засіданні, за клопотанням сторони захисту, з метою підтвердження міцних соціальних звязків ОСОБА_5 , був допитаний свідок ОСОБА_17 , яка повідомила, що вона є цивільною дружиною підозрюваного, проживає з ним більш 20 років у цивільному шлюбі, від якого є спільна повнолітня донька ОСОБА_18 . Донька проживає, навчається та працює у м.Києві. ОСОБА_5 піклується про свою родину, допомогає матеріально.

Слідчий суддя, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

Відповідно до ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також, наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України, ст.9 Загальної Декларації прав людини, ст.5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України не затримувався.

Обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 в інкримінованому кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст.185 КК України підтверджується зібраними у провадженні матеріалами досудового розслідування, а саме: протоколами проведення негласних слідчих (розшукових) дій з додатками до нього у вигляді фотознімків та відеозаписів на оптичному носії інформації CD-R та DVD R, свідченнями потерпілих ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , інформацією з ПОВНОГО ТОВАРИСТВА "ЛОМБАРД "ПЕРШИЙ" ТОВАРИСТВА 3 ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТІО "МІКРОФІНАНС" І КОМПАНІЯ" про те, що ОСОБА_10 було закладено майно під заставу за матеріалами кримінального провадження №0000534, відеозаписами з камер відеоспостереження встановлених у приміщенні ломбарду та за адресою: м. Харків, вул. Комерційна 49 за матеріалами кримінального провадження №0000534, протоколами впізнання речей за фотознімками за участі потерпілого ОСОБА_12 за матеріалами кримінального провадження №0000534 та інш.

При цьому, слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

26.08.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від суду та/або органів досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих злочинів, може вдатися до відповідних дій, а саме, залишити та змінити своє фактичне місце проживання, перетнути державний кордон України, у зв`язку з наявністю у нього громадянства Азербайджану. Також, судом враховується відсутність офіційного місця роботи, нерухомого майна, та міцних соціальних звязків.

Також слідча суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, раніше неодноразово судимий за вчинення умисних корисливих злочинів, офіційно не працює, не має постійного джерела прибутку, а отже, маються достатні підстави вважати, що злочинна діяльність є для нього єдиним джерелом прибутку.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, достатньо обґрунтованими є ризики знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з огляду на те, що досудове розслідування на даний час не завершено.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу як на потерпілих в даному кримінальному провадженні так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб, існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від цих осіб та дослідження їх судом.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки місцезнаходження усіх речових доказів не встановлено; незаконно впливати на потерпілих; може вчинити інше кримінальне правопорушення

Суд, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає, що заявлений слідчим вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості інкримінованого діяння, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку обвинуваченому, а відтак клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи їх реальне існування, а також оцінюючи сукупність обставин, особу підозрюваного, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Доводи сторони захисту про відсутність існування вищевказаних ризиків на переконання суду спростовуються матеріалами справи та при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу чи його продовженні дається оцінка сукупності обставин, які можуть свідчити про існування чи відсутність саме ризиків (можливості) вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а не конкретного факту їх вчинення підозрюваним, а відтак клопотання захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту чи іншого більш мякого запобіжного заходу не підлягає до задоволення.

Щодо доводів захисника, стосовно порушень допущених органом досудового слідства при проведені обшуку та вручені підозри ОСОБА_5 .

Так, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Також, слідчий суддя зауважує, що відповідно до положень ч.2 ст.94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі доказі в даному кримінальному провадженні підлягають перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч.1 ст.94 КПК України. При цьому даних, які б давали підстави для безумовного визнання доказів недопустимими, стороною захисту не наведено.

Відповідно до ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, оцінивши всі ризики вважає за можливе визначити розмір застави для підозрюваного, у розмірі 60 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.177,178,183,193,194,196,197, 205,206,372,395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000534 від 08.04.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківській слідчий ізолятор» на 60 днів тобто до 25 жовтня 2025 року включно, взявши його під варту в залі суду негайно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок, яку необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області до сплину строку тримання під вартою.

У разі внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

-прибувати до слідчих, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, та

прокурорів, які здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, та суду на першу вимогу;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він мешкає, а саме з м. Харкова, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

- утримуватися від спілкування зі свідками, понятими, експертами у вказаному кримінальному провадженні.

Зобов`язати сторону обвинувачення у разі звільнення підозрюваного з під варти вжити заходи,передбаченіч.ч.2, 4 ст. 22 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства».

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку внесення застави, оригінал документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_5 близького родича, члена сім`ї чи іншу особу за вибором підозрюваного.

Встановити строк дії ухвали до 25.10.2025 р. включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали складено 28.08.2025р .

Слідча суддя ОСОБА_1