Справа № 404/57/16-к
Номер провадження 1-кс/404/1599/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі судових засідань Фортечного районного суду міста Кропивницького клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання з метою приводу підозрюваного для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою у кримінальному провадженні 0010019 відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Мар`ївка, Новомиргородського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, одруженого, батька малолітньої дитини, офіційно не працевлаштованого, проживаючого АДРЕСА_1 5 судимого останній раз 30.06.2010 року Ленінським районним судом міста Кіровограда за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі,

підозрюваного за ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під варту, який підозрюється у тому, що він в період часу з 08.02.2015 року по 02.06.2015 року, повторно таємно за попередньою змовою групою осіб, з використанням електронно-обчислювальної техніки, шляхом обману заволодів грошовими коштами потерпілих: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Прокурор клопотання підтримала, просить його задовольнити.

Заявлена в клопотанні вимога не підлягає задоволенню, з наступних підстав:

Відповідно ч. 1, 3 ст.188 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1, 2 частини четвертої статті 189 цього Кодексу обставини.

На виконання вимог ч.3 ст.189 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, не відповідає вимогам ст.184 КПК України, так практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки подані додатки до клопотання не містять ознак обґрунтованої підозри ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 190 КК України.

Представники сторони обвинувачення в якості доказів вини ОСОБА_4 подали наступні документи :

Копію протоколу допиту потерпілого ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

Банківські документи на відкриття ОСОБА_11 банківського рахунку;

Скріншоти розміщених оголошень та переписок між потерпілими та ОСОБА_11 ;

Відомості мобільних операторів про зєднання між ОСОБА_11 та ОСОБА_4 ;

Викривальні показами підозрюваного ОСОБА_11 ;

Вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 квітня 2016 року про визнання ОСОБА_11 винним за ч. 2 ст. 190 КК України.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 повідомили, що ОСОБА_4 не знають, кошти ОСОБА_4 не переказували, з ОСОБА_12 з приводу придбання товару не спілкувались.

Виписка по банківському рахунку ОСОБА_11 є неналежним доказом, обґрунтованої підозри ОСОБА_4 (ст. 85 КПК України), оскільки потерпілі переказували кошти ОСОБА_11 а не ОСОБА_13 .

Зроблені скріншоти з сайту «ОЛХ» про розміщення оголошень і переписка між потерпілими та ОСОБА_11 є неналежним доказом вини ОСОБА_4 , оскільки всі дії спрямовані на заволодіння майном потерпілих вчинив ОСОБА_11 .

Відомості мобільних операторів про зєднання мобільного терміналу ОСОБА_11 та ОСОБА_4 не є переконливим і достатнім доказом обґрунтованої підозри ОСОБА_4 . Обидві особи знайомі між собою, отже правомірно спілкувались та обмінювались інформацією. Не подано доказів про зміст їх телефонних розмов, тому недоведена причетність ОСОБА_4 до подій зазначених у врученій йому підозрі.

У 2016 році, підозрюваний, а згодом підсудний ОСОБА_11 під час судового розгляду іншого кримінального провадження дав викривальні покази, які зі спливом семи років застарілі.

Станом на 2025 рік, у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_11 в якості свідка не допитано.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. За таких умов застарілий зміст допиту підозрюваного ОСОБА_11 у сторонньому кримінальному провадженні є недопустимим доказом. ( ст. 88-89 КПК України)

Рішення національного суду має приюдиціальне значення тільки коли в ньому встановлено порушення основоположних прав людини. Отже вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 19 квітня 2016 року про визнання ОСОБА_11 винним за ч. 2 ст. 190 КК України, не є доказом винуватості ОСОБА_4 .

Можливий переказ коштів з рахунку ОСОБА_14 на користь ОСОБА_4 документально не підтверджується, а мотиви і підстави та обставини ймовірного переказу слідчий не дослідив. ОСОБА_11 з цього приводу не допитувався, призначення платежу відсутнє, отже не доводить вини ОСОБА_4 у заволодінні майном потерпілих.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ст. 25 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язані вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Слідчий, прокурор повинні забезпечити повне та ефективне проведення досудового розслідування (ст. ст. 36, 40 КПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.(ст. 94 КПК України).

Під час розгляду питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються. (ч. 5 ст. 132 КПК України). Обов`язок доказування обставин кримінального правопорушення покладається на слідчого/прокурора ( ст. 91-93 КПК України).

Обов`язок слідчого судді полягає у забезпеченні прав осіб на досудовому розслідуванні (п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України).

Відповідно до ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Завідомо незаконне затримання, а також завідомо незаконний привід утворюють самостійний склад кримінального правопорушення передбаченого ст. 371 КК України. Зважаючи на це, тільки відмова у задоволенні поданого прокурором клопотання, здатна убезпечити всіх учасників розгляду поданого прокурором клопотання від настання негативних наслідків.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

З метою забезпечення прав і свобод учасників кримінального провадження, констатую, що представники сторони обвинувачення не подали доказів обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_4 підозри за ч.3 ст. 190 КК України, що свідчить про передчасність звернення прокурора з поданим ним клопотанням.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 187-190, 209 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на затримання ОСОБА_4 , підозрюваного за ч.3 ст.190 КК України по кримінальному провадженню №0010019, з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - при відхиленні апеляції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1