справа № 615/492/23
провадження № 1-кп/631/34/25
У Х В А Л А

13 травня 2025 року селище Нова Водолага

Колегія суддів Нововодолазького районного суду Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

а також

з боку сторони обвинувачення:

прокурора ОСОБА_5 ,

з боку сторони захисту:

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області справу з єдиним унікальним № 615/492/23 за кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 грудня 2022 року під № 0000264 щодо вчинення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нововодолазького районного суду Харківської області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 грудня 2022 року під № 0000264 щодо вчинення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Адвокат ОСОБА_7 через канцелярію суду за вхідним № 4244/24-вх. надала клопотання про призначення судово-психофізичної експертизи із використанням поліграфу, де зазначила, що обвинувачений ОСОБА_6 бажає та надає добровільну згоду на проведення психологічного дослідження із використанням поліграфу з метою доведення його невинуватості у вчиненні кримінального правопорушення - злочину за ч. 1 ст. 115 КК України. На думку захисника у кримінальному провадженні наявні суперечливі докази вини її підзахисного, які можливо було б усунути шляхом проведення експертного дослідження, а саме, проведення психологічної експертизи із застосуванням поліграфу, яке у сукупності з іншими доказами може бути використане та покладене в основу вироку. Національний науковий центр «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса», м. Харків,вул. Золочівська, 8-А, є закладом, який проводить судові психологічні (психофізіологічні) експертизи із застосуванням поліграфу, у тому числі для встановлення фізіологічних реакцій на поставлені запитання по суті справи. Просила призначити судову - психофізіологічну експертизу із використанням поліграфу обвинуваченому ОСОБА_6 , на вирішення якої поставити питання: чи здійснював ОСОБА_6 дії спрямовані на спричинення смерті ОСОБА_8 .? Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

Також захисник ОСОБА_7 через канцелярію суду за вхідним № 5877/24-вх. надала клопотання про виклик свідків, а саме, понятих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які мешкають за адресою: АДРЕСА_1 , які можуть надати свідчення щодо ходу процесуальної дії - затримання особи 30 грудня 2022 року, яка зі слів ОСОБА_6 проводилася із значними порушеннями.

Окрім того, захисник ОСОБА_7 вважала за необхідне викликати у якості свідка ОСОБА_11 , що був понятим при огляді місця події 30 грудня 2022 року, який може надати свідчення щодо ходу даної слідчої дії.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_7 клопотання підтримала, додатково зазначила, що стороною обвинувачення не надано доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а тому просить призначити судову - психофізіологічну експертизу із використанням поліграфу обвинуваченому ОСОБА_6 , на вирішення якої поставити питання: чи здійснював ОСОБА_6 дії спрямовані на спричинення смерті ОСОБА_8 .? Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса». Необхідність виклику понятих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 мотивувала тим, що вони можуть надати показання щодо ходу процесуальної дії, оскільки за твердженням ОСОБА_6 , у ході затримання могли бути спотворені речові докази, що вилучені при затриманні.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника у повному обсязі.

Прокурор заперечував проти призначення судової - психофізіологічної експертизи із використанням поліграфу обвинуваченому ОСОБА_6 , оскільки під час досудового розслідування обвинувачений вину не визнавав, якісь доводи, задля призначення судово-психічної експертизи не зазначав. Також заперечував проти допиту понятих, оскільки при проведенні слідчих дій поняті зауважень не зазначали.

Потерпіла ОСОБА_12 у судове засідання не з`явилася, хоча була повідомлена про час та місце судового засідання відповідно до приписів КПК України, через канцелярію суду за вхідним № 2654/25-вх надала заяву про проведення судового засідання без її участі, тому судом було ухвалено рішення про проведення судового засідання без участі потерпілої, про що не заперечували учасники судового провадження.

Уважно вислухавши позиції сторін з приводу заявленого клопотання, ретельно дослідивши матеріали кримінального провадження в межах питання, яке вирішується, колегія суддів дійшла наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За приписами ч. 1 ст. 332 КПК України суд, під час судового розгляду, за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Положеннями ч. 1 ст. 242 КПК України унормовано, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права

У той же час, ч. 2 ст. 242 КПК України визначила випадки обов`язкого проведення експертиз, а саме щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Статтею 1 Закону України від 25 лютого 1994 року № 4038-XII «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

У п. 1, 2 постанови Пленуму № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Верховний Суд України звернув увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків і вказав на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено до компетенції суду.

Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за № 705/3145, (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) , затверджено інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.

Відповідно до пункту 1.1 розділу І зазначеної Інструкції призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Законами України "Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією.

Також пункт 1.2 розділу І Інструкції визначає основні види експертиз.

Психофізіологічна експертиза із використанням поліграфу, про яку просить сторона захисту, у даному переліку відсутня.

Натомість, відповідно до пункту 6.8 розділу VI вказаної Інструкції, при проведенні психологічної експертизи з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа.

Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій ( пункт 6.8.1 розділу VI Інструкції).

Щодо психофізіологічної експертизи слід зазначити, що мова про неї на законодавчому рівні йде тільки в контексті права на охорону праці під час укладання трудового договору у ст. 5 Закону України "Про охорону праці", яка зазначає що працівнику не може пропонуватися робота, яка за медичним висновком протипоказана йому за станом здоров`я. До виконання робіт підвищеної небезпеки та тих, що потребують професійного добору, допускаються особи за наявності висновку психофізіологічної експертизи.

У свою чергу психологічна експертиза встановлює індивідуально-психологічні особливості, риси характеру, провідні якості особистості; мотивотвірні чинники психічного життя і поведінки; емоційні реакції та стани; закономірності перебігу психічних процесів, рівень їхнього розвитку та індивідуальні властивості.

Сторона захисту вважала за необхідне призначити судову - психофізіологічну експертизу із використанням поліграфу обвинуваченому ОСОБА_6 , для вирішення питання: чи здійснював ОСОБА_6 дії спрямовані на спричинення смерті ОСОБА_8 .?

Проте положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер. Достовірність показань особи є предметом оцінки виключно суду.

Ураховуючи зазначене, суд не вбачає правових підстав для задоволення клопотання сторони захисту про призначення судово-психофізіологічної експертизи із використанням поліграфу.

Щодо клопотання сторони захисту про виклик понятих, суд зазначає наступне.

За приписами абз. 2 ч. 7 ст. 223 КПК України обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії, крім особливостей, встановлених статтею 615 цього Кодексу.

Згідно з усталеною судовою практикою Верховного Суду понятий - це незаінтересована в результатах кримінального провадження особа, яку запрошує слідчий або прокурор для участі у слідчій (розшуковій) дії з метою засвідчення факту, змісту та результатів її проведення. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 10 березня 2021 року у справі № 514/662/14-к, від 16 березня 2020 року у справі № 203/232/17.

Участь понятих є гарантією правильного безпосереднього сприйняття під час провадження слідчих дій обставин та фактів, що мають значення для кримінального провадження, їх належного фіксування в процесуальних документах. Свідчення понятого базуються на обставинах, свідком яких він був. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 10 березня 2021 року у справі № 425/217/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 194/1437/15-к.

Зазначені особи можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії (абз. 4 ч. 7 ст. 223 КПК України).

Оскільки, поняті ОСОБА_9 та ОСОБА_10 були присутні під час затримання ОСОБА_6 , сторона захисту заявляла клопотання про їх допит у підготовчому судовому засіданні, колегія суддів вважає за можливе задовольнити клопотання сторони захисту у частині їх допиту, з метою з`ясування тверджень сторони захисту щодо порушення порядку затримання обвинуваченого, можливого спотворення речових доказів, вилучених у ході даної процесуальної дії.

Натомість, клопотання сторони захисту про допит понятого ОСОБА_11 , що був присутній при огляді місця події 30 грудня 2022 року а саме, території домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

При дослідженні письмових доказів у справі судом встановлено, що огляд місця події за адресою: Харківська область, Богдухівський район с. Литвинівка, вулиця Молодіжна буд. 1, проводився із застосуванням технічних засобів фіксування у виді відеокамери «Panasonic TUH HOHC-V260» та фотокамери «Canon 3100».

Суд, у присутності учасників судового провадження, детально перевірив не тільки письмовий доказ, а саме, протокол огляду місця події від 30 грудня 2022 року, а й ретельно оглянув відеозапис фіксування ходу слідчої дії, який знаходиться на флеш-носії, що було долучено у якості додатку до протоколу огляду місця поліції від 30 грудня 2022 року, а тому, допитувати понятого на предмет ходу слідчої дії, як того бажає сторона захисту, суд не вбачає необхідності, оскільки людська пам`ять за минуванням часу може втратити деталі, подробиці, проте відеозаписом зафіксовано події у реальному часі у момент її здійснення.

Окрім того, слід зазначити, що протокол огляду місця події від 30 грудня 2022 року підписаний усіма учасниками слідчої дії без заперечень та зауважень. Жодного обгрунтування щодо виклику у якості свідка тільки ОСОБА_11 , який є особою похилого віку (1938 року народження), у той час, коли при приведені слідчої дії у якості понятої була ще ОСОБА_13 (1959 року народження), стороною захисту не надано. Окрім того клопотань про допит понятого ОСОБА_11 у якості свідка сторона захисту не заявляла ані на досудовому розслідуванні, ані на підготовчому судовому засіданні.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту щодо допиту у якості свідка ОСОБА_11 .

На підставі викладеного та керуючись ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», постановою Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 листопада1998 року за № 705/3145, (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5), ст. 1, 22, 223, 242, 332, 370, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання сторони захисту про призначення судово-психофізіологічної експертизи із використанням поліграфу, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 грудня 2022 року під № 0000264 щодо вчинення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відмовити.

Клопотання сторони захисту про виклик свідків задовольнити частково.

Викликати у судове засідання та допитати у якості свідків ОСОБА_9 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_10 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Зобов`язати сторону захисту забезпечити явку викликаних за її клопотанням свідків, у визначені судом дату, час та місце судового засідання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачені ч. 1 ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3