Справа № 404/2871/25
Номер провадження 1-кс/404/2131/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Фортечного районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Фортечного районного суду міста Кропивницького клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді застави, по кримінальному провадженню 0000065, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Хлистунівка, Черкаської області, українця, громадянина України, пенсіонера, інваліда, батька двох неповнолітніх дітей, одруженого, мешкає по АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного за ч. 2 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді Фортечного районного суду міста Кропивницького з клопотанням про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді застави, якому 18.06.2025 року вручили письмове повідомлення про підозру в тому, що він на посаді директора комунального підприємства «Електротранс» Кіровоградської міської ради», в період часу з 20.05.2021 року по 31.01.2022 року у приміщенні комунального підприємства «Електротранс» Кіровоградської міської ради» по проспекту Університетський, 3 в м.Кропивницькому, був службовою особою і мав організаційно-розпорядчі функці. Умисно, в інтересах ТОВ «Енергоінвестпроект», зловживаючи своїм службовим становищем, в порушення вимог передбачених ст. ст. 5, 41 Закону України «Про публічні закупівлі», уклав додаткові угоди до договору № 05/2021 про постачання електричної енергії споживачу від 15.01.2021, внаслідок чого збільшив ціну за Кіловат годин, чим завдав тяжких наслідків державним інтересам, тобто заподіяв збитків на суму 4074652 грн.

Прокурор заявлені вимоги підтримав, просить застосувати ОСОБА_6 запобіжний захід у виді застави.

Підозрюваний і його захисники заперечили проти клопотання слідчого, оскільки недоведена підозра у вчиненні умисного злочину та відсутні ризики передбачені ст. 177 КПК України. Підозрюваний слідству не перешкоджає, обіцяє виконувати всі покладені на нього обов`язки, має родину, дружину, дітей інвалідність. Відсутні кошти на заставу.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає вимогам ст. 184 КПК України та практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки результати зафіксовані в протоколах: оглядів, тимчасового доступу до речей та документів, допиту свідків; рішення Господарського суду Кіровоградської області від 02.102024 року; результати судової економічної експертизи, у сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ознаками ч. 2 ст. 364 КК України.

На початку цього досудового розслідування, неможливо і передчасно дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Ці обставини остаточно з`ясовує суд на стадії судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Застава застосовується при наявності обґрунтованої підозри у вчинені кримінального правопорушення та доведення слідчим, прокурором наявності ризику того, що особа може вчинити хоча б одну з наступних дій: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, злочин по якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, закінченим, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси проти власності.

Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, - від трьох до шести років позбавлення волі, є підставою для початку можливого переховування від слідства та суду. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння.

Крім цього враховано особу підозрюваного, його похилий вік, стан здоров`я, інвалідність, хронічні захворювання, статі соціальні зв`язки, відсутність судимостей. Застосування менш суворого запобіжного заходу не стане для підозрюваного стримуючим фактором, оскільки залишається можливість в інший спосіб не виконувати процесуальні обов`язки.

Запобіжний захід у виді застави зможе запобігати ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому злочині не пов`язаному із застосуванням насильства.

Згідно ст.182 КПК України, необхідно визначити заставу в мінімальному розмірі для забезпечення належної поведінки підозрюваного та зумовлений ступенем довіри до нього, при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню.

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків передбачених статтею 177 КПК України.

Враховано, що особа раніше не притягувалась до кримінальної відповідальності, не має обтяжуючих обставин, утримує батьків, дітей, родину, є пенсіонером, потребує оперативного хірургічного лікування.

Зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне одержання будь-якої вигоди всупереч інтересам служби характеризується прямим умислом, коли ОСОБА_6 повинен був усвідомлювати відсутність у нього права на підвищення вартості електричної енергії. Разом з цим подібні правовідносини постійно змінювались та вдосконалювались Великою Палатою Верховного Суду. Значна кількість різних правових позицій та наявний правовий висновок свідчить про неодноразові відступи від правових позицій щодо застосування норм права у подібних правовідносинах. Це свідчить про виключну правову проблему та потребу формування єдиної правозастосовчої практики. Велика Палата Верховного Суду змінювала та формувала єдину практику у цих правовідносинах, отже ОСОБА_6 також має право допустити помилку, суб`єктивно оцінити чи неправильно оформити збільшення вартості електричної енергії. Суспільно-правова недосконалість тривалих договірних правовідносин не свідчить про спрямованість умислу. Не подано інших доказів на підтвердження наявного прямого умислу. З огляду на вказану обставину, розмір застави має бути мінімальним.

Клопотання підлягає задоволенню з визначенням мінімального розміру застави у межах п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом, станом на перше січня 2025 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню, у межах наявного строку досудового розслідування. Часткове задоволення клопотання полягає у визначенні меншого розміру застави, ніж заявлено у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі "Клішин проти України" у справі від 23.01.2012 №30671/04 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Тяжкість покарання яке загрожує у разі визнання його винним стане умовою для початку можливого переховування від слідства та суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. Отже ризик втечі існує, проте з урахуванням постійної підприємницької діяльності, наявністю стабільного доходу, пенсійного віку, хвороб, попередньої бездоганної репутації та створення сталих суспільних зв`язків, такий ризик залишається у мінімальному вигляді. Місце реєстраційного обліку співпадає з місцем проведення досудового розслідування, тому не існує ризику неявок. Сукупність перерахованих чинників, вказує про наявність незначного ризику неявки до слідчого і в суд.

Розмір заявлених збитків визначався в односторонньому порядку, без участі та відома сторони захисту, отже слушні застереження захисника про завищений розмір шкоди, оскільки вихідні дані і однобічно сформульовані запитання, обмежили експерта у правильності та достовірності його висновків.

Обізнаність про місце роботи свідків та відстоювання власної правової позиції створює підґрунтя для незаконного впливу на очевидців. Разом з цим джерелом доказування у цьому провадженні є вилучені документи, тому ризик впливу на свідків заявлено формально і не приймається до уваги.

Прокурор не подав доказів умисного переховування від слідчого чи неповажності неявок. Навпаки, підозрюваний зобов`язується добровільно, свідомо, своєчасно з`являтися для проведення процесуальних дій, має сталі соціальні зв`язки та постійне місце проживання, тобто безпідставні припущення прокурора про ризик втечі, неявки чи невиконання підозрюваним покладених процесуальних обов`язків. Припущення не використовуються при доказуванні. Прокурор не подав доказів, що підозрюваний не з`явилася для проведення слідчих дій. Таким чином, не існує законних передумов стверджувати, про ризик ухилення підозрюваного у цьому провадженні від слідства та суду. Навпаки, дії підозрюваного свідчать про бажання сприяти слідству, прагненні об`єктивно дослідити докази, повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Сукупність вказаних обставин переконує у щирості доводів підозрюваного про відсутність наміру переховування.

Додержуючись вимог ч. 1 ст. 178 КПК України враховано, що: підозрюваний сприяє слідству, суспільну небезпеку усвідомлює. Не зафіксовано спроб підозрюваного змінити місце реєстраційного обліку, проживання, чи переховуватись від слідства. Не перебуває на обліках у нарколога та психіатра. Крім того підозрюваний стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Заперечує можливість зміни місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не виїжджати за межі міста в якому проживає. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення нового злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів. Ознаки протиправної поведінки припинено. Документи вилучили. Вказані обставини переконують у припиненні злочину. Відсутні умови для знищення доказів чи перешкоджання досудовому розслідуванню. Відсутні обставини, що обтяжують відповідальність.

На Національну поліцію покладається обов`язок організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Завдяки цьому орган досудового розслідування зможе попередити ризик вчинення нового можливого злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення разом з постійним контролем Національної поліції здатні попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення прокурора з клопотанням про застосування неспівмірного розміру застави.

Разом з цим підозрюваному не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, як порука, особисте зобов`язання, які не стануть дієвими, отже не забезпечать на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, разового характеру інкримінованої події, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування достатньо застосувати заставу. Такий вид запобіжного заходу є гуманним і в достатній мірі забезпечить виконання особою процесуальних обов`язків за підозрою в економічному кримінальному правопорушенні, забезпечить реалізацію прав особи на працю і свободу, забезпечить його обов`язок утримувати соціально незахищених членів родини та одночасно контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Відповідно до частини 1 статті 182 КПК України, застава є одним із запобіжних заходів, який полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ від 11.01.2012 №15) з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з частинами 4 та 5 статті 182 КПК, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу. Взято до уваги практику ЄСПЛ, що слідчий суддя повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, у рішенні "Мангурас проти Іспанії" від 20.11.2010 ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. При цьому ЄСПЛ також наголошує що під час встановлення права на свободу, гарантоване статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, влада повинна приділяти питанню встановлення відповідного розміру застави таку ж увагу, якби це стосувалося обґрунтування необхідності тримання особи під вартою.

Дія застосованого запобіжного заходу не може перевищувати наявного строку досудового розслідування (два місяці з моменту вручення повідомлення про підозру), з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Керуючись ст.ст.184,193,196 КПК України, керуючись ст.ст.182, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді застави,- двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті складає шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень, яка ним або заставодавцем повинна бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/2871/25; 1-кс/404/2131/25, Фортечного районного суду міста Кропивницького, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

Не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави ОСОБА_6 зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору.

Початок дії застосованого ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді застави рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 21 липня 2025 року.

Застосований запобіжний захід у виді застави припиняє дію 18 серпня 2025 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою; не відлучатися за межі м. Кропивницького без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками, за виключенням проведення за їх участі слідчих дій; здати на зберігання до відповідного територіального органу Державної міграційної служби України паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Роз`яснити ОСОБА_6 , що відповідно до частини 8 статті 182 КПК у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Фортечного районного суду

міста Кропивницького ОСОБА_1