Провадження № 1-кп/761/2045/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року

Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві

кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 січня 2020 року за № 0000728

за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_5 за ч. 1 ст. 115 КК України.

В судовому засіданні прокурор просив суд продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу, у вигляді домашнього арешту.

Потерпілий підтримав позицію прокурора.

Захисник просив застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, обґрунтовуючи це недоведеністю прокурором ризиків передбачених ст. 177 КПК України, та необхідністю працевлаштування ОСОБА_5 .

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Як вбачається з матеріалів клопотання прокурора, міра запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту була застосована відносно обвинуваченого ОСОБА_5 з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину, та обставин його вчинення, з врахуванням даних про його особу при наявності ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішені клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, обставини вчинення кримінального правопорушення, та відомості що характеризують особу обвинуваченого, та вважає, що з метою дотримання належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 відносно останнього необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме:

-ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується тією обставиною, що ОСОБА_5 у випадку доведеності його вини у вчинені інкримінованих йому кримінальних правопорушень, загрожує покарання у вигляді 15 років позбавлення волі. Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Також, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R (80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Таким чином, відповідно до вказаної рекомендації, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за вчинений злочин, тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, тим більш суворий запобіжний захід може бути обраний щодо підозрюваного;

-ризик незаконного впливу на свідків, обґрунтовується тим, що з метою зміни останніми своїх показань обвинувачений ОСОБА_5 , шляхом залякування, підкупу чи будь-яким іншим способом може вчиняти вплив на таких осіб.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні питання щодо часу перебування підозрюваної під домашнім арештом протягом певного часу доби, слідчим суддею враховано доводи сторін щодо особи підозрюваного, його стану здоров`я та соціальних зв`язків, у зв`язку з чим суддя приходить до висновку, що підозрюваному необхідно встановити заборону залишати житло в нічний час доби.

Відповідно до ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий: 1) негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово; 2) негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 372, 376, КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 20.07.2025 року, включно.

Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., починаючи з 22.05.2025 року, за винятком необхідності отримання медичної допомоги, необхідності прямувати до зони укриття від надзвичайних ситуацій техногенного, природного та воєнного характеру.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою суду;

-не спілкуватись з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні, поза межами судового засідання.

Контроль за виконанням даного запобіжного заходу залишити за органами Національної поліції, які обслуговують територію місця мешкання обвинуваченого.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1