Справа № 296/5468/25
УХВАЛА

Іменем України

28 травня 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м.Житомира клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000908 від 14.12.2024 за ч.4 ст.189, ч.3 ст.146 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту на автомобіль JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_3 був накладений ухвалою слідчого судді від 20.12.2024 в кримінальному провадженні № 0000908 від 14.12.2024 за ч.4 ст.189, ч.3 ст.146 КК України.

Клопотання обгрунтовано тим, що арешт майна триває понад 5 місяців, при цьому жодних слідчих дій з автомобілем не проводиться, а він зберігається в неналежних умовах на спецмайданчику СУ ГУ НП в Житомирській області..

Строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні 07.04.2025 продовжено до 15.06.2025, при цьому подаючи клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчий не вказував, що йому ще необхідно провести якісь слідчі дії з автомобілем JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 .

Вказане на думку представника власника майна свідчить про те, що потреба в арешті відпала, всі слідчі дії з ним проведено, а тому він звертається до слідчого судді з цим клопотанням.

Слідчий ОСОБА_5 надав заперечення де вказав, що автомобіль є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000908 від 14.12.2024 і потреба в його арешті не відпала, а скасування арешту може призвести до втрати речового доказу.

28.05.2025 представник власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 до суду не з`явився, проте подав заяву про розгляд клопотання без його участі. При цьому наполягає на його задоволенні.

Слідчий ОСОБА_6 також до суду не з`явився, був повідомлений про судове засідання .

Неявка належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

В силу положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування технічними засобами під час розгляду клопотання не здійснювалося.

Слідчий суддя розглянувши клопотання прийшов наступного.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.

Водночас, відповідно до положень ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000908 від 14.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.146, ч.4 ст.189 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 20 грудня 2024 року в справі №296/11567/24, в межах кримінального провадження №0000908 від 14.12.2024, накладено арешт на автомобіль JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_3 .

Ухвалою слідчого судді від 07.04.2025 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000908 від 14.12.2024, за оо ч.3 ст.146, ч.4 ст.189 КК України до 15.06.2025 (справа №296/3593/25)

При цьому в ухвалі відсутні відомості, що строк досудового розслідування продовжено та однією з підстав є необхідність проведення ряду слідчих дій з автомобілем JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 ,

Також подаючи заперечення слідчий не вказав, які слідчі дії ще необхідні з автомобілем JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 ,

Отже , органом досудового розслідування не надано слідчому судді доказів, що потреба в арешті автомобіля, який триває понад 5 місяців продовжує існувати

Слідчий суддя вважає, що продовження арешту майна на автомобіль протягом такого тривалого строку, порушує право закріплене в статті 1 Першого протоколу Конвенції, яким передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права

Так предметом регулювання ст. 1 Першого протоколу є втручання держави у право на мирне володіння майном. У практиці ЄСПЛ (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22 січня 2009 року, «Трегубенко проти України» від 2 листопада 2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати, аналізуючи сумісність втручання в право особи на мирне володіння майном з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: чи можна вважати втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) є пропорційним визначеним цілям.

Втручання держави у право на мирне володіння майном є законним, якщо здійснюється на підставі закону, нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним щодо застосування та наслідків дії його норм.

Втручання є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення суспільного, публічного інтересу, за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Критерій пропорційності передбачає, що втручання в право власності буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними із втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що ставиться для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар».

При цьому ЄСПЛ у питаннях оцінки пропорційності, як і в питаннях наявності суспільного, публічного інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.

Враховуючи викладене слідчий суддя вважає, що наявні підстави для задоволення клопотання про скасування арешту майна на автомобіль JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 , орскільки в цьому відпала потреба.

На підставі зазначеного та керуючись ст. ст. 1 , 3 , 17 , 26 , 173 , 174 , 369-372 , 376 КПК України, слідчий суддя , -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника власника майна ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000908 від 14.12.2024 за ч.4 ст.189, ч.3 ст.146 КК України- задовільнити.

Скасувати арешт на автомобіль JAGUAR XJ д.н.з. НОМЕР_1 власником якого є ОСОБА_3 що був накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 20.12.2024 у справі № 296/11567/24

Майно щодо якого скасовано арешт підлягає негайному поверненню власнику майна чи його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1