Справа № 459/1977/25
Провадження № 1-кп/459/135/2025
УХВАЛА

судового засідання

02 липня 2025 року Шептицький міський суд Львівської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Шептицькому кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000263 від 10.04.2025 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шептицького міського суду Львівської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Ухвалою слідчого судді від 15.06.2025 ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 14.06.2025 по 19.07.2025 включно.

02.07.2025 у підготовчому судовому засіданні прокурор просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, посилаючись на наявність ризиків та обставин, передбачених ст. ст. 177, 178 КПК України. В обгрунтування поданого клопотання зазначив, що 30.04.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Прокурор вказав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування в кримінальному провадженні за №0000263 від 10.04.2025 . Прокурор посилається на вагомість обвинувачення, яке висунуто останньому, адже останній підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненій повторно, в умовах воєнного стану. Оцінюючи особу обвинуваченого та вчинені ним тяжкого кримінального правопорушення, орган досудового розслідування приходить до переконання в наявності передбачених ст.177 КПК України підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі доведення вини ОСОБА_4 , останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі, і це може стимулювати підозрюваного до втечі. Крім того, обвинувачений може вчинити інші кримінальні правопорушення, про що свідчить вчинення ним крадіжки майна, а також наявність обвинувальних актів скерованих до Шептицького міського суду Львівської області, а також те, що останній не навчається, не працює, не має міцних соціальних зв`язків. Із урахуванням вищевказаного, а також того, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжких злочинів, вчинено умисно, що має надзвичайно високий рівень суспільної небезпеки. Прокурор вважає, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 є необхідним для виконання завдань кримінального провадження та для швидкого, повного та неупередженого судового розгляду даного кримінального провадження. Зазначив, що менш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти вище зазначеним ризикам.

Захисник та обвинувачений щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечували. Разом із тим, обвинувачений просив суд визначити мінімальний розмір застави.

Згідно із ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді вищевказаних клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Враховуючи вищевказані правові норми, суд дійшов до висновку про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки об`єкт посягання злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , обставини та характер вчинення останнього, вид і тяжкість санкції за інкриміноване діяння, вік та стан здоров`я обвинуваченого у сукупності дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відтак, обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим, оскільки цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Вирішуючи питання про розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, суд має враховувати обставини кримінального правопорушення та матеріальне становище обвинуваченого.

За таких обставин вважаю, що з врахуванням того, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину для забезпечення виконання ним покладених на нього обов`язків належною буде застава у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028 *20 = 60 560 гривень.

Відтак, з урахуванням фактичних та дійсних обставин справи, суд вирішив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити розмір застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 314-316 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 02 липня 2025 року по 30 серпня 2025 року.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). (Отримувач коштів: ТУ ДСА України в Львівській області. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26306742. Банк отримувача: Державна казначейська служба України м.Київ. Рахунок отримувача: UA0000757.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Львівській області коштів, має бути наданий уповноваженій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово, прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави на обвинуваченого покласти наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

У разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, заставу буде звернуто в дохід держави.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, прокурору та направити до Державної установи «Львівська установа виконання покарань №19» для виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена у встановленому порядку шляхом подання апеляційної скарги в 5-денний строк з її дня оголошення.

Суддя: ОСОБА_1