справа № 753/2730/25
провадження № 1-кс/753/548/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" лютого 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про встановлення уповноваженому слідчому у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000684 від 17.02.2022 року строку для вчинення дій, необхідних для закінчення досудового розслідування, а також скасування арешту майна за матеріалами вказаного кримінального провадження, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням від 06.02.2025 року, яке надійшло до суду 07.02.2025 року, про встановлення уповноваженому слідчому у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000684 від 17.02.2022 року розумного строку для вчинення дій, необхідних для закінчення досудового розслідування, прийняття одного із процесуальних рішень, передбачених ст.283 КПК України, вважаючи, на необґрунтовану, таку, що суперечить процесуальному закону строку досудового розслідування понад 2 роки 11 місяців, що свідчить про порушення розумного строку досудового розслідування, й, зважаючи на вказані порушення розумного строку досудового розслідування,також просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва від 09.10.2023 року за матеріалами вказаного кримінального провадження на земельні ділянки: кадастровий номер :63:467:0023, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :63:467:0021, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :63:467:0028, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та кадастровий номер :63:467:0024, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), а також на розташований на них об`єкт незавершеного будівництва, із забороною проведення будівельних робіт, зважаючи на необґрунтовану, таку, що суперечить процесуальному закону строку досудового розслудвання понад 2 роки 11 місяців, вважаючи, що тривалість накладеного арешту порушує права ОСОБА_3 , як іпотекодержателя.

Викладені обставини свідчать про необхідність встановлення органу досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні процесуальних строків для закінчення досудового розслідування.

Заявник вказує, що ОСОБА_4 є власником вказаного майна, на яке накладено арешт ухвалою слідчого судді від 09.10.2023 року. ОСОБА_4 зобов"язань по оплаті ОСОБА_3 вартості земельних ділянок за трьома договорами купівлі-продажу від 17.03.2021 року не виконала, у зв"язку із цим ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості. Її вимоги позову грунтуються на зверненні стягнення на земельні ділянки боржника, як на предмети іпотеки, однак, на думку заявника, звернення стягнення на земельні ділянки, які є предметом позову, судом не є можливим через накладений на такі змельні ділянки ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва від 09.10.2023 року арешт.

Дане клопотання підлягає повернення заявнику, виходячи із такого.

Виходячи з п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Ч.2 ст. 28 КПК України регламентовано, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Разом з тим, ч.6 ст.28 КПК України містить спеціальну норму, за якою підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені процесуальним законом.

Ч.ч. 1, 2 ст. 114 КПК України, які передбачають, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого КПК України, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Тобто процесуальним законом відповідно до ч.6 ст.28 ч.1, ч.ч. 1, 2 ст. 114,ст.174 КПК України визначений суб`єкт права на звернення до слідчого судді із клопотаннями про встановлення строку для вчинення дій, необхідних для закінчення досудового розслідування, скасування арешту майна.

Водночас, клопотання ініційоване (подано) до слідчого судді адвокатом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 щодо накладеного арешту на майно, належне ОСОБА_4 .

Так, КПК передбачає право підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, звернутися до суду із клопотанням про скасування арешту майна, за правилами визначеними ч.1 ст.174 КПК України.

А також підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені процесуальним законом.

Згідно з положеннями п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, - особа, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом.

Проте право на звернення до слідчого судді із клопотанням про встановлення строку для вчинення дій, необхідних для закінчення досудового розслідування, як і з клопотанням про скасування арешту майна, заявник не обгрунував й не підтвердив із вказаних процесуальних підстав.

Оскільки таке клопотання подно особою, яка не має права його подавати, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення заявнику відповідно до ч.6 ст.28 ч.1, ч.ч. 1, 2 ст. 114,ст.174 КПК України за правилом п.1 ч.2 ст.304 КПК України, застосувавши положення ч.6 ст.9 КПК України.

Ч. 6 ст. 9 КПК України, встановлено, що у разі якщо норми положення КПК України не регулюють, або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Звольський та Звольська проти Чешської Республіки» (Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic, заява № 46129/99, п. 46, Европейського суду з прав людини 2002 - ІХ вказано, що тлумачення національного законодавства, зокрема, процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні здійснюється судами.

Так, відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93, право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

У справі "Preda and Dardari v. Italy" (1999) Суд вказав, що "метою цієї норми є запобігання використанню принципів, на яких ґрунтується Конвенція, щоб здійснювати будь - яку діяльність, спрямовану на скасування прав і свобод, визнаних цією Конвенцією".

Разом з цим, специфіка кримінальної процесуальної діяльності визначає особливу її процедуру, яка здійснюється, водночас право на звернення у кримінальному процесі (право на повноваження) забезпечується встановленням у нормах КПК порядку і строків подання (у деяких випадках і розгляду).

Процесуальним законом визначено, що обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні покладається на слідчого суддю.

Таким чином, саме слідчий суддя шляхом застосування своїх повноважень має забезпечити дотримання закону усіма учасниками кримінального провадження, а також зобов`язаний вживати передбачені законом заходи для поновлення порушених під час досудового розслідування прав та інтересів осіб.

Отже, слідчий суддя, виконуючи покладені на нього обов`язки, має запобігти зловживанню стороною її повноваженнями з метою збереження рівності сторін кримінального провадження та збалансованості їх прав.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 174, 201, 304, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про встановлення уповноваженому слідчому у кримінальному провадженні відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000684 від 17.02.2022 року строку для вчинення дій, необхідних для закінчення досудового розслідування, а також скасування арешту майна за матеріалами вказаного кримінального провадження, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: