Справа № 496/3108/24
Провадження № 1-кс/496/611/25
У Х В А Л А

14 квітня 2025 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря ОСОБА_2 ,

захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Біляївка Одеської області клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 про залучення перекладача та клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про залучення перекладача у розгляді заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 496/3108/24

В С Т А Н О В И В:

До провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 187 КК України.

09.04.2025 року адвокат ОСОБА_4 направив до суду через ЄС клопотання про залучення перекладача обвинуваченому ОСОБА_5 . Своє клопотання обґрунтовує тим, що обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за національністю є гагауз, має неповну середню освіту (у 2006 році закінчив 9 класів загальноосвітнього закладу освіти у с. Дмитрівка Болградського району Одеської області), українську мову вивчав факультативно, внаслідок чого має 3 бали за 12 бальною освітньою системою (підтверджується довідкою учбового закладу, копія якої є у справі), внаслідок чого в достатній мірі не володіє українською мовою, читати та писати українською мовою не вміє, не розуміє зміст та суть документів, які містяться у кримінальному провадженні та не розуміє виступи учасників судового процесу українською мовою. У побуті в сім`ї спілкується виключно рідною мовою гагаузькою. Крім цього, ОСОБА_5 не достатнє володіє мовою руською мовою, він не може ні писати ні читати цією мовою, про що саме так свідчить довідка, яка є у справі. Всі зазначені обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 не володіє достатньо державною мовою (українська мова) судочинства та потребує послуг перекладача, а саме з української мови на гагаузьку. Просить суд: залучити та забезпечити за рахунок держави відповідного фахового (область права) перекладача з української мови на гагаузьку для здійснення перекладу обвинуваченому ОСОБА_5 , процесуальних документів та свідчень учасників процесу у судовому засіданні з розгляду заяви захисника ОСОБА_3 від 08.04.25 про відвід судді ОСОБА_6 .

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 надав клопотання про залучення перекладача обвинуваченому ОСОБА_5 з української мови на гагаузьку для здійснення перекладу. Своє клопотання обґрунтовує тим, що обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за національністю є гагауз, має неповну середню освіту, українську мову вивчав факультативно, внаслідок чого має 3 бали за 12 бальною освітньою системою, внаслідок чого не достатньо володіє українською мовою, читати та писати українською мовою не вміє, не розуміє зміст та суть документів, які містяться у кримінальному провадженні та не розуміє виступи учасників судового процесу українською мовою. У побуті в сім`ї спілкується виключно рідною мовою гагаузькою. Всі ці обставини свідчать про те, що ОСОБА_5 не володіє чи недостатньо володіє державною мовою та потребує послуг перекладача, а саме з української на гагаузьку.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав клопотання захисників та на російській мові пояснив, що він нічого не розуміє і йому потрібен перекладач.

Інші учасники судового розгляду до судового розгляду не з`явилися та про причини не явки суд не повідомили.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання про залучення перекладача, вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, з таких підстав.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст.10 КПК України), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т.ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст. 42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 68 КПК України у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

За нормами статті 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» - кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою. Держава забезпечує кожному громадянинові України можливості для опанування державної мови через систему закладів дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти, освіти дорослих, а також через підтримку неформальної та інформальної освіти, спрямованої на вивчення державної мови.

Переглядаючи справи Верховний Суд неодноразово наголошував, що питання про дотримання вимог ст.29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу "рівності можливостей") та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до підпункту «е» п. 3 ст. 6 Конвенції та практики ЄСПЛ перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Розуміння зазначених обставин охоплює виключно їх мовно-комунікативний аспект, але не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника.

Для констатації факту порушення права особи на захист, через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача, установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом».

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою вказаних обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 є громадянином України, народився та проживає на території України, має неповну загальну середню освіту.

З довідки №64 від 20.03.2025 року виданої директором Дмитрівського ліцею з дошкільним відділенням, початковою школою та гімназією ім. С.С.Курогло Городненської сільської ради Болградського району Одеської області, вбачається, що ОСОБА_5 навчався в Дмитрівській загальноосвітній школі І-ІІІ ступенів з 1 класу 1997 р. по 9 клас 2006 р. та отримав свідоцтво про неповну середню освіту СК №29316778 додаток 12СО №258253 про що в книзі видачі документів існує запис за №324 з наступними оцінками з 20-ти предметів та отримав наступні оцінки, серед яких є: українська мова 3; українська література 3; російська мова 3; російська література 3; іноземна мова 3 (не зазначена саме яка мова). Відомостей про те, що ОСОБА_5 вивчав гагаузьку мову зазначена довідка не містить.

Твердження захисників про те, що ОСОБА_5 вивчав українську мову та літературу, як факультатив, також спростовуються зазначеною вище довідкою.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, 07.05.2024 року обвинувачений отримав пам`ятку відповідно до КПК України і розписався у розписці та в подальшому приймав участь у підготовчому засіданні, висловлюючись щодо заяв клопотань свого захисника. 24.06.2024 року під час підготовчого засідання за участю захисника адвоката ОСОБА_4 обвинувачений не порушує питання залучення перекладачі і жодним чином не повідомляє суд про те що не розуміє мови якою здійснюється судочинство, в свою чергу захисник ОСОБА_4 спілкується з обвинуваченим не гагаузькою мовою. 27.06.2024 року під час підготовчого засідання обвинувачений за участю захисника ОСОБА_4 не заявляє жодних заяв, клопотання про залучення перекладача та нерозуміння перебігу підготовчого засідання, а навпаки підтримує клопотання захисників. 06.08.2024 року під час судового засідання обвинувачений ОСОБА_5 на питання головуючого по справі надає пояснення, вказує що розуміє суть пред`явленого обвинувачення, не визнає вину та буде давати покази по справі та заяв про необхідність залучення перекладача який буде здійснювати переклад для нього не заявляє. 11.09.2024 року під час судового засідання обвинувачений приймає участь в допиті потерпілої сторони та висловлює свою позицію щодо зауважень захиника. Також в послідуючих засідання ані сторона захисну ані сам обвинувачений ОСОБА_5 не клопочать перед судом про необхідність, з метою дотримання прав обвинуваченого на захист, залучення перекладача. Під час дослідження доказів у судовому засіданні 25.10.2024 року обвинувачений ОСОБА_5 не заявляє жодних клопотань про необхідність залучення для нього перекладача, розуміючи повністю хід судового розгляду. 15.01.2025 року захисник обвинуваченого ОСОБА_4 надав до суду клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому на українській мові але копію на гагаузькій мові підзахисному не надав. Тільки в судовому засіданні 23.01.2025 року обвинувачений повідомляє суду що він погано розмовляє українською мовою, але жодним чином не зазначає що не розуміє українську мову. А навпаки заявляє головуючому по справі відвід і викладає його у письмовій заяві (рукописний текст) на 2 аркушах. Вказану заяву обвинувачений ОСОБА_5 виклав не юридичною мовою. В подальшому продовжується судовий розгляд та 24.03.2025 року адвокат ОСОБА_3 заявляє клопотання про залучення перекладача для обвинуваченого, яке було розглянуто головуючим суддею та відмовлено його в задоволенні.

В судовому засіданні захисники пояснили, що не володіють гагаузькою мовою і спілкуються з обвинуваченим російською мовою та зауважили, що під час розгляду апеляційна скарги захисників, суд апеляційної інстанції залучив перекладача, та надали журнал судового засідання.

Суд зазначає, що рівень розуміння і спілкування, за якого виникає право на безоплатну допомогу перекладача, залежить від фактичних обставин, з огляду на цей рівень визначається обсяг необхідної «допомоги». Загалом обвинувачений повинен бути у змозі самостійно або за допомогою перекладача розуміти, що відбувається під час розгляду справи, і брати участь у розгляді такою мірою, що забезпечувала би його право на справедливий суд, також до повноважень суду не відноситься перевірка знань обвинуваченого щодо достатності володіння ним будь-якою мовою, а в ході судового засідання очевидним фактом було те, що обвинувачений зі захисниками спілкувався російською мовою.

Отже, перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі у розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Розуміння зазначених обставин не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає мовно-комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника. Але захисник адвокат ОСОБА_4 у своєму клопотанні чомусь просить саме залучити та забезпечити за рахунок держави відповідного фахового (область права) перекладача з української мови на гагаузьку для здійснення перекладу обвинуваченому.

Разом з тим ОСОБА_5 та його захисниками не наведено переконливих доказів наявності підстав для залучення обвинуваченому перекладача з української на гагаузьку мову.

Посилання захисника ОСОБА_3 на рішення суду апеляційної інстанції про призначення обвинуваченому ОСОБА_5 перекладача на увагу не заслуговують, так як відповідно до ухвали Одеського апеляційного суду від 09.04.2025 року, колегія суддів чітко зазначає: як вбачається з матеріалів провадження, та встановлено у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 є громадянином України, народився та проживає на території України, має неповну загальну середню освіту, що підтверджується довідкою №64 від 20.03.2025 року виданої директором Дмитрівського ліцею з дошкільним відділенням, початковою школою та гімназією ім. С.С.Курогло Городненської сільської ради Болградського району Одеської області. Відомостей про те, що ОСОБА_5 вивчав гагаузьку мову зазначена довідка не містить. Твердження захисників про те, що ОСОБА_5 вивчав українську мову та літературу, як факультатив, також спростовуються зазначеною вище довідкою. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою. Зазначена вище норма закону передбачає, що кожен громадянин України повинен володіти державною мовою. Зважаючи на викладені обставини, колегія суддів вважає, що участь перекладача у кримінальному провадженні є необов`язковою, водночас, враховуючи, що перекладач прибув у судове засідання апеляційного суду, він може приймати в ньому участь.

Ухвалюючи це рішення суд керуючись своєю процесуальною незалежністю вирішує клопотання згідно наданих йому доказів та встановлених ним обставин.

Призначення перекладача не є безумовним правом будь-якої особи, для призначення перекладача мають бути наявні об`єктивні підстави, а у даному конкретному випадку підстави для призначення перекладача відсутні.

З огляду на вищевказане суд приходить до висновку, що посилання захисників та обвинуваченого на повне не розуміння української мови є надуманими і спрямованими на затягування розгляду відповідних заяв та клопотань.

Керуючись ст. ст. 2, 29, 68, 110, 122, 350, 369, 372,376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 про залучення перекладача та клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_3 про залучення перекладача у розгляді заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 496/3108/24 залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1