137/1820/24
У Х В А Л А

20.01.2025 с-ще Літин

Суддя Літинського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання від імені засудженого ОСОБА_2 про зарахування строку попереднього ув`язнення у строк покарання,

ВСТАНОВИВ:

На офіційну електронну адресу Літинського районного суду Вінницької області надійшло дане клопотання від імені засудженого ОСОБА_2 про зарахування строку попереднього ув`язнення у строк покарання.

Згідно ч.1 ст.539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Відповідно до положень ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормою ч.6 ст.9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.

Документи, подані в електронному вигляді, мають відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Згідно зі ст.5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.

Положення ст.6 Закону встановлюють, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Згідно з приписами ст.7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Згідно із ч.2 ст. 18., Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Таким чином, електронний цифровий підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора цього документа іншими суб`єктами електронного документообігу.

Положення КПК України не містять норм про можливість подачі до суду процесуальних документів в електронній формі, зокрема, у форматі WORD, JPG або PDF, шляхом їх надіслання на електронну пошту. Проте не виключається подання клопотання за правилами КПК України та скріпленої електронним цифровим підписом (ЕЦП), з урахуванням положень Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Надсилання клопотання у електронному вигляді без його скріплення електронним цифровим підписом на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є, за наведених обставин, належним способом звернення до суду.

До клопотання ОСОБА_2 направленого на електронну поштову скриньку суду, не долучено будь-яких даних, необхідних для встановлення статусу особи, яка його подала, а саме клопотання не містить електронно-цифрового підпису, що унеможливлює ідентифікацію цієї особи, як суб`єкта звернення з клопотанням.

Крім того, як вбачається зі змісту частини першої статті 8, статті 113 КВК України, пунктів 2, 4 розділу ІІ, пункту 1 розділу XIII «Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань» відправлення засудженими листів проводиться без обмеження їх кількості і тільки через адміністрацію установи виконання покарань. Засуджені мають право, в тому числі, відповідно до статті 539 Кримінального процесуального кодексу України подавати клопотання до суду для вирішення питань, визначених статтею 537 цього Кодексу. Засудженим забороняється, в тому числі, надсилати та отримувати кореспонденцію всупереч порядку, встановленому Кримінально-виконавчим кодексом України та цими Правилами.

Так, клопотання засудженого надійшло до суду з приватної електронної адреси в порушення порядку, встановленому Кримінально-виконавчим кодексом України. Дані щодо джерела походження клопотання, ким та за яких обставин його направлено до суду відсутні.

Вказані обставини не дають можливості ідентифікувати особу, яка подала клопотання, чи є ця особа такою, що має право на звернення до суду з таким клопотанням, що унеможливлює належним чином встановити межі, предмет судового розгляду та вирішити клопотання на підставі повного, всебічного та об`єктивного його розгляду.

За таких обставин, клопотання від імені засудженого ОСОБА_2 про зарахування строку попереднього ув`язнення у строк покарання підлягає поверненню особі, яка його подала, без розгляду.

Повернення клопотання без розгляду не позбавляє права звернутися до суду з відповідним клопотанням повторно після приведення його у відповідність до норм чинного процесуального законодавства.

Керуючись ст.371, 372, 537, 539, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання від імені засудженого ОСОБА_2 про зарахування строку попереднього ув`язнення у строк покарання повернути особі, яка його подала, без розгляду.

Роз`яснити право на звернення із вказаним клопотанням повторно після приведення його у відповідність до норм чинного процесуального законодавства.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя:ОСОБА_1