Провадження №: 1-кс/336/195/2025
УХВАЛА

іменем України

20 лютого 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділу поліції № 3 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Запоріжжя, громадянина України, який має базову середню освіту, неодруженого, який не має на утриманні дітей, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із вищевказаним клопотанням у кримінальному провадженні № 0000259 від 17.02.2025, яким просить обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за таких обставин.

17 лютого 2025 року, в період часу з 18 годин 44 хвилин до 18 годин 50 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень, перебуваючи біля будинку № 161 по вулиці Хлібна в місті Запоріжжя, в ході раптово виниклого конфлікту на ґрунті особистих неприязних відносин з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тримаючи в руці предмет схожий на ніж, наніс ним один удар в область тулуба, тим самим спричинив останньому, згідно довідки, наданої КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР «проникаюче колото-різане поранення черевної порожнини з ушкодженням тонкої кишки. Гемоперітонеум».

Після чого, ОСОБА_7 , було госпіталізовано бригадою ШМД до медичного закладу, де своєчасно надано медичну допомогу.

Посилаючись на наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий просить обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання за викладеними у ньому підставами.

Сторона захисту посилалась на недоведеність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, просили застосувати більш м`який запобіжний захід або встановити мінімально можливий розмір застави як альтернативного запобіжного заходу. Захисником надані документи, що характеризують особу підозрюваного.

Крім того, підозрюваний, не заперечуючи, що перебував у вказані органом досудового слідства час та місці, заперечив свою причетність до нанесення тілесного ушкодження потерпілому.

За клопотанням сторони захисту в судовому засіданні допитані як свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши надані документи, слідчий суддя доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

Так, згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винною, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За частиною 2 вказаною норми такий запобіжний захід може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як встановлено слідчим суддею та підтверджується доказами, що надані стороною обвинувачення на обґрунтування клопотання, слідчими ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000259 від 17.02.2025.

18.02.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується такими доказами:

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 19.02.2025;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 ;

- довідкою КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР щодо наявності у потерпілого діагнозу: «проникаюче колото-різане поранення черевної порожнини з ушкодженням тонкої кишки. Гемоперітонеум» тощо.

Зокрема потерпілий та свідок ОСОБА_11 прямо вказують на підозрюваного, як на особу, що нанесла тілесні ушкодження ОСОБА_7 .

За наведеного надані стороною обвинувачення свідчать про те, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, зазначене у клопотанні, а отже підозра відповідає критерію обґрунтованості.

Оцінюючи визначені ст.178 КПК України обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, слідчий суддя доходить таких висновків.

Так, орган досудового розслідування надав слідчому судді достатньо вагомі докази вчинення підозрюваним тяжкого злочину, за яке останньому, у разі визнання його винуватим, загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Посилаючись на наявність ризику переховування від слідства та суду, слідчий зазначає, що ОСОБА_5 залишив місце вчинення злочину, підозрюваний не має стійких соціальних зав`язків, не має постійного прибутку.

Слідчим судде встановлено підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, добре характеризується сусідами, допомогає батьку та своїй сестрі ОСОБА_9 доглядає за дітьми останньої, веде активний спосіб життя, є волонтером. Так, з показань свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_10 вбачається, що ОСОБА_5 є водієм БО «Благодійний фонд Волонтерський центр допомоги ЗСУ», задіяний і у іншій роботі благодійної організації.

Вказане свідчить про мінімальний ризик переховування від слідства та суду.

Зазначаючи про ризик вчиненні іншого правопорушення, слідчий посилається на ті ж обставини, на які посилався в обґрунтування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак відсутність у підозрюваного постійного джерела доходу у даному випадку не свідчить про наявність ризику продовження злочинної діяльності, оскільки злочин, у вчиненні якого наразі підозрюється ОСОБА_5 не є корисливим та не спрямований незаконне збагачення.

Ризик незаконного тиску на свідків та потерпілого знайшов своє підтвердження показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , які пояснили суду, що спілкувалися із потерпілим у лікарні, зокрема ОСОБА_10 відбирав пояснення у потерпілого щодо застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання вищезазначеному ризику та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Однак лише запобіжний захід у виді тримання під вартою або застава як альтернативний запобіжний захід зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризику незаконного тиску на потерпілого та свідків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно із ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, зіставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також беручи до уваги матеріальний стан підозрюваного, а також припис ч. 2 ст. 182 КПК України, що застава може бути внесена будь-якою особою, вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2024 становить 3028 грн., розмір застави складає 60 560 гривень.

На підставі ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 194 КПК України суд, у разі внесення застави, покладає на обвинуваченого обов`язки, зазначені в резолютивній частині ухвали, необхідність яких випливає із клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17 квітня 2025 року включно.

Одночасно встановити заставу як альтернативний запобіжний захід у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

Підозрюваний або будь-яка особа мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Запорізькій області: Отримувач коштів: ТУ ДСА України в Запорізькій області; Рахунок отримувача: UA0001205, Банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26316700; Код банку отримувача (МФО): 820172, призначення платежу застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінальне провадження № 0000259.

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, на строк два місяці, а саме:

- прибувати на виклик слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із потерпілим та особами, які мають статус свідків у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_11 , ОСОБА_11 .

Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти, роз`яснивши підозрюваному чи іншому заставодавцю обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання, як передбачено абз. 2 ч. 3 ст. 182 КПК України.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали надіслати начальнику ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» для виконання.

Встановити строк дії даної ухвали в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 17 квітня 2025 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1