Справа № 309/2773/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2025 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

учасників судового розгляду: прокурора - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 11-кп/4806/7/25 за апеляційною скаргою прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 17 грудня 2024 року про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000670 від 24.05.2018 року відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ст. 240 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 17 грудня 2024 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000670 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2018 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с.Н.Селище Хустського району Закарпатської області, колишнього голову ПАТ «Хустська пересувна механізована колона №240», померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.240 КК України - повернути прокурору для усунення недоліків, як такий, що не відповідає вимогам Кримінального процесуального Кодексу України.

В ухвалі суду вказується на те, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000670 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2018 року відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.240 КК України, - повернуто прокурору з мотивів безпідставного проведення досудового розслідування кримінального провадження, оскільки обвинувачений у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що встановлено на досудовому розслідуванні, а не в ході судового розгляду, а тому на думку суду кримінальне провадження підлягало закриттю на стадії досудового розслідування без направлення обвинувального акту до суду.

В апеляційній скарзі прокурор вказує на те, що місцевим судом порушені вимоги кримінального процесуального закону при прийнятті рішення про повернення обвинувального акту прокурору, у зв`язку з чим, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з поверненням матеріалів на новий розгляд у суд першої інстанції зі стадії підготовчого провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора, який підтримав доводи апеляційної скарги, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Обов`язковою умовою прийняття законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення є неухильне дотримання вимог кримінального процесуального законодавства на всіх стадіях судового розгляду.

Апеляційний суд зазначає, що суд першої інстанції не в повній мірі дотримався вказаних вимог закону, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України суд у підготовчому судовому засіданні має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Перелік відомостей, які обов`язково має містити обвинувальний акт визначено у ч. 2 ст. 291 КПК України. Таким чином, рішення про повернення обвинувального акту прокурору може бути прийнято, якщо при його складанні допущено порушення вимог ч. 2 ст. 291 КПК України та наявні обставини, які перешкоджають подальшому судовому розгляду кримінального провадження.

Судом за наслідками проведення підготовчого засідання без вирішення клопотання сторони обвинувачення, без прийняття рішення по суті оформленому у формі одного із рішень, передбачених ст. 371 КПК України, ухвалою від 17.12.2024 обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000670 від 24.05.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 - повернуто прокурору.

Обвинувальний акт повернутий прокурору з мотивів безпідставного проведення досудового розслідування кримінального провадження, оскільки обвинувачений у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що встановлено на досудовому розслідуванні, а не в ході судового розгляду, а тому на думку суду кримінальне провадження підлягало закриттю на стадії досудового розслідування без направлення обвинувального акту до суду.

Крім цього, суд безпідставно констатував, що органом досудового розслідування не вирішувалося питання про визнання представника обвинуваченої особи.

Зазначене твердження суду не відповідає дійсності, оскільки орган досудового слідства встановив наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України, однак таку повідомлено не було у зв`язку із його смертю.

У зв`язку із цим, у відповідності до ст. 278 КПК України підозру було вручено його близькому родичу, а саме сину ОСОБА_6 , (о 13 годині 40 хвилин 31 травня 2021 року), що підтверджується його власноручним підписом, із роз`ясненням права заявити клопотання про непогодження із закриттям кримінального провадження.

Водночас чинним кримінально процесуальним законодавством не передбачено іншого способу визнання представника обвинуваченої особи.

При цьому, син підозрюваного ОСОБА_6 ознайомився із підозрою відносно його батька, після чого написав власноручну заяву від 31.05.2021 адресовану прокурору у якій просив кримінальне провадження відносно батька не закривати з мотивів його реабілітації.

За таких обставин, прокурор після виконання вимог ст. 290 КПК України, ознайомивши сина підозрюваного та його захисника з матеріалами досудового розслідування затвердив обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 та був надісланий до суду для розгляду по суті, разом із цивільним позовом та розписками захисника та сина підозрюваного про отримання їх копій.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 та п. 2 ч. 10, ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо помер підозрюваний, обвинувачений, особа, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, крім випадків, якщо провадження є необхідним для реабілітації померлого.

Разом із тим, кримінальний процесуальний закон не містить чіткого переліку осіб, які можуть вимагати продовження кримінального провадження з метою реабілітації померлої особи та наділені правом звертатись із відповідними заявами. Разом з тим, статтею 525 КПК України визначено, що близьким родичам обвинуваченого, який помер, надається право подавати заяву про відновлення втрачених матеріалів кримінального провадження, якщо це необхідно для його реабілітації.

Зміст вказаної норми свідчить, що звертатися із заявою про продовження кримінального провадження з метою реабілітації померлого мають право його близькі родичі (правова позиція викладена у постанові ККС ВС від 20.11.2019 року у справі №204/6034/16-к, а також в ухвалі Об`єднаної палати ККС ВС від 16.01.2019 року у справі №761/33482/16-к).

Крім цього, судом повернуто обвинувальний акт прокурору у зв`язку із його невідповідністю ст. 291 КПК України, оскільки він не містить відомостей відносно ініціативи законних представників, щодо продовження кримінального провадження відносно померлого ОСОБА_6 для його реабілітації та про залучення в якості законного представника померлого обвинуваченого.

В частині 2 ст. 291 КПК України, міститься вичерпний перелік відомостей, які повинні зазначатися в обвинувальному акті. Однак, відомостей щодо ініціативи законних представників для продовження кримінального провадження відносно померлого ОСОБА_6 з мотивів його реабілітації та про залучення в якості законного представника померлого обвинуваченого даний перелік не містить.

Положеннями ч. 2 ст. 291 КПК України встановлено вимоги до обвинувального акта, згідно з якими обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на статтю закону про кримінальну відповідальність, та формулювання обвинувачення.

Вищенаведеним вимогам обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000670 від 24.05.2018 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240 КК України, відповідає.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

При цьому законодавець надає суду право, а не встановлює обов`язок, під час підготовчого судового засідання повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України (постанова Верховного Суду від 26 червня 2018 року справа № 520/8135/15-к, провадження № 51-203 км 17).

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, єдиним процесуальним документом, що підлягає дослідженню судом під час підготовчого судового засідання, є обвинувальний акт. Додатки до обвинувального акту, визначені ч. 4 ст. 291 КПК України, не є і не можуть бути предметом судового контролю під час підготовчого судового засідання. Кримінальний процесуальний кодекс не визначає наявність недоліків у реєстрі матеріалів досудового розслідування як підставу для повернення обвинувального акта прокурору.

Разом із цим, відповідно до вимог ч.3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам ст. 291 КПК України, тобто чи такий містить всі елементи, визначені ч. 2 ст. 291 КПК України.

Самі обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акту, не є предметом розгляду в підготовчому судовому засіданні, оскільки на даній стадії судового провадження фактичні обставини справи не досліджуються.

На будь-які інші порушення закону, які би давали підстави для повернення обвинувального акта в ухвалі суду не вказується й таких апеляційним судом не встановлено.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що повернення обвинувального акту із зазначених в ухвалі підстав, призведе до необґрунтованого затягування розгляду кримінального провадження, і як наслідок, до порушення передбачених ст. 28 КПК України розумних строків судового розгляду.

Також, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції на дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження, що є одним з основоположних принципів кримінального провадження та гарантією швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду кримінального провадження, який закріплений у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо права кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Про обов`язковість дотримання розумного строку розгляду кримінальних справ неодноразово наголошував та встановлював порушення і Європейський суд з прав людини (справи «Смірнова проти Росії» від 24 липня 2003 року, «Вітрук проти України» від 16 вересня 2010 року, «Юртаєв проти України» від 31 січня 2006 року та інші).

Отже, судом першої інстанції в повній мірі не дотримані вимоги кримінального процесуального закону при прийнятті рішення про повернення обвинувального акта щодо ОСОБА_6 прокурору, в зв`язку із чим оскаржувана ухвала підлягає скасуванню із призначенням нового розгляду обвинувального акту в суді першої інстанції у підготовчому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 -задовольнити.

Ухвалу Хустського районного суду Закарпатської області від 17 грудня 2024 року скасувати, призначивши новий розгляд обвинувального акту в суді першої інстанції у підготовчому судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді