Провадження №: 1-кс/752/414/25
У Х В А Л А

14 січня 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в АР Крим ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу прокуратури Автономної Республіки Крим та м. Севастополя ОСОБА_8 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000163 від 29.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

до слідчого судді надійшло клопотання про продовження щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Захисники заперечили, просили відмовити у задоволенні клопотання, застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт. Зазначали про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення, наявності ознак провокації. Подане клопотання безпідставне, має на меті фактичне продовження дії тримання під вартою без наявності правових та об`єктивних підстав для такого продовження. Відсутні достатні підстави вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, ризики не доведені, відсутні докази на підтвердження слідчого. Звертали увагу щодо надмірності застосованого розміру застави у відношенні ОСОБА_4 виключні обставини, що застава в неведеному в ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання особою, підозрюваною у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків фактично відсутні, а застосований розмір застави є надмірним та обтяжливим, не відповідає майновому стану ОСОБА_4 .

Дослідивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання частково, виходячи з наступного.

Як слідує із клопотання Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000163 від 29.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, процесуальне керівництво здійснюється прокуратурою Автономної Республіки Крим та міста Севастополя.

19.11.2024 складено та повідомлено про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яке у той же день йому вручено.

У діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 3 ст. 332 КК України, за який законом передбачено покарання позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

Отже, підозрюваний ОСОБА_4 вчинив тяжке кримінальне правопорушення.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому у органу досудового розслідування виникли підстави для звернення до слідчого судді з клопотання про обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, характер вчиненого кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_4 та тяжкість покарання, яке йому загрожує в сукупності свідчать про наявність реального ризику того, що підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування.

В ході проведення досудового розслідування допитано осіб, які в повному обсязі викривають підозрюваного у вчиненні ним вказаного кримінального правопорушення, крім того, з метою встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні слідству необхідно допитати значний обсяг свідків, що в свою чергу вказує на те, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на останніх з метою зміни показів та подальшого уникнення від кримінальної відповідальності.

Також встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 підтримує тісні зв`язки з особами, які безпосередньо мають відношення до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, та перевіряються на причетність до інших аналогічних злочинів на території Києва та інших регіонів України, що безпосередньо свідчить про наявність ризику того, що останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

21.11.2024 Голосіївським районним судом м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, що становить 250 (двісті п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 757000 грн. (сімсот п`ятдесят сім тисяч гривень) у національній грошовій одиниці. Ухвала слідчого судді діє до 17.01.2025 року включно.

Отже ризики, які існували на момент застосування останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою знайшли своє об`єктивне підтвердження під час досудового розслідування та можуть виникнути в подальшому у разі зміни йому запобіжного заходу на більш м`який.

Крім того під час розслідування встановлюються нові факти та обставини кримінальних правопорушень, які є предметом розслідування та потребують додаткового з`ясування шляхом проведення слідчих дій.

Для завершення досудового розслідування та з метою забезпечення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування необхідно виконати наступне: - встановити та надати належну правову оцінку діям інших осіб, які причетні до вчинення даного кримінального правопорушення та інших аналогічних кримінальних правопорушеннях, досудове розслідування по якому здійснюється в рамках зазначеного кримінального провадження, відомості про яких стали відомі в ході проведення досудового розслідування; - відповідно до вимог чинного законодавства скасувати грифи секретності отриманих матеріальних носіїв інформації, які будуть використанні, як докази у кримінальному провадженні; - виконати вимоги ст. 283 КПК України, а саме здійснити одну з таких дій: 1) закрити кримінальне провадження; 2) звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; 3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; - у випадку визнання зібраних під час досудового розслідування доказів достатніми для складання обвинувального акта - виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, виконати інші необхідні слідчі (розшукові) та процесуальні дії.

Беручи до уваги, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив тяжкий злочини, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, у кримінальному провадженні, просять продовжити строк тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

У відповідності до статті 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах. При цьому, слідчий суддя бере до уваги доведені прокурором обставини, якими слідчий обґрунтовує на підставі ст. 177 КПК України наявність ризиків, викладених у клопотанні, які на даний час не зменшились, не дивлячись на значний обсяг проведених слідчих та процесуальних дій, складність провадження не дозволяє завершити досудове розслідування.

Під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання у м. Києві, одружений має на утриманні малолітню дитину, є ФОПом, його стан здоров`я, раніше не судимий.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що вищенаведене на даний час не може свідчити про те, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останнім інкримінованих йому кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальних правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінальних правопорушення, даних про особу підозрюваного, його соціальних зв`язків, та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили застосувати менш суворий запобіжний захід та запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

Враховуючи вище викладене, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного.

Раніше визначений розмір застави у сумі 757000 грн. є надмірним та обтяжливим, не відповідає майновому стану ОСОБА_4 .

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від 20 до 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе зменшити раніше визначений розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.02.2025.

Зменшити раніше визначений розмір застави ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.11.2024 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками, які мають відношення до кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.02.2025.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1