Провадження № 1-кп/742/176/25
Єдиний унікальний № 742/6715/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2025 року м.Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурорки ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000890 від 03.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області перебуває кримінальне провадження №0000890 від 03.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307 КК України.

У судовому засіданні прокурорка заявила клопотання про допит залегендованого свідка ОСОБА_6 у режимі відеоконференції з такими змінами зовнішності, за яких його неможливо впізнати, з метою забезпечення його безпеки, оскільки щодо цього свідка було вжито заходи щодо забезпечення його конфіденційності, проти чого сторона захисту категорично заперечувала.

Так, захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 , в свою чергу, подав клопотання про допит свідків обвинувачення у загальному порядку в залі судового засідання, посилаючись на те, що питання допиту свідка із збереженням у таємниці даних про його особу значною мірою торкається прав обвинуваченого, гарантованих пунктом 1 та підпунктом "б" пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а саме: права обвинуваченого допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення.

При допиті анонімних свідків поза приміщенням суду захист взагалі позбавлений можливості перевірити реальність свідків, їх репутацію та достовірність їх показів. За таких умов під виглядом одного свідка покази може надавати зовсім інша особа або взагалі працівник правоохоронного органу.

Крім того, відсутність можливості спостерігати за особою та її поведінкою безпосередньо під час допиту звужує можливості здійснення перехресного допиту, перевірки надійності особи свідка та наданих ним показів.

При цьому із заходами забезпечення безпеки можливо допитати не будь-яку особу, а виключно ту, якій забезпечується захист згідно із ЗУ "Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві" і лише у виняткових випадках.

Наразі стороні захисту невідомо, чи застосовується до закупного такий захист, оскільки відповідні матеріали прокурором не були відкриті в порядку ч.5 ст.290 КПК, згідно з якою у документах, які надаються для ознайомлення, можуть бути видалені відомості, які не будуть розголошені під час судового розгляду.

Тобто прокурор міг приховати від сторони захисту не всі матеріали про застосування заходів безпеки, а лише наявні в них дійсні відомості про осіб, взятих під захист.

Інші відомості, зокрема, приводи та підстави для застосування заходів безпеки, строки їх застосування мали бути відкриті стороні захисту, а також суду, щоб принаймні мати змогу пересвідчитися у наявності або відсутності визначених Законом приводів та підстав.

У будь-якому випадку відповідно до положень ст.317 КПК України ці матеріали повинні бути надані суду та входити до матеріалів кримінальної справи.

Наказом МВС України від 12.10.2021 №752 затверджений «Порядок здійснення заходів безпеки щодо особистої охорони, охорони житла і майна осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, працівників суду і правоохоронних органів, членів їх сімей та близьких родичів».

Згідно з розділом VI даного наказу відомості про зміст, форми, методи, а також режим здійснення заходів безпеки щодо осіб, узятих під захист, які здійснюється на підставі вимог Законів України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» та «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», є інформацією з обмеженим доступом. За кожним фактом застосування заходів безпеки щодо осіб, узятих під захист, у спеціальному підрозділі поліції ведеться справа про застосування заходів безпеки, яка реєструється за правилами діловодства. У справі про застосування заходів безпеки зберігаються такі документи:

постанова (ухвала) про застосування заходів безпеки, винесена органом, який прийняв рішення про застосування заходів безпеки;

витяг з наказу керівника територіального органу Національної поліції України про організацію здійснення заходів безпеки;

план-розрахунок сил і засобів, призначених для здійснення заходів безпеки щодо особистої охорони, охорони житла та майна осіб, узятих під захист, затверджений керівником територіального органу Національної поліції України;

повідомлення про умови здійснення заходів безпеки та ознайомлення з правами і обов`язками особи, узятої під захист;

копії листів, надісланих до органу, який виносив постанову (ухвалу) про застосування заходів безпеки щодо особи, узятої під захист;

рапорти старшого наряду поліції, призначеного для здійснення заходів безпеки щодо особистої охорони, охорони житла та майна осіб, узятих під захист, про результати несення служби;

копія клопотання про скасування заходів безпеки; рішення про скасування заходів безпеки;

інші матеріали, які стосуються здійснення заходів безпеки щодо особистої охорони, охорони житла та майна осіб, узятих під захист.

Однак стороною обвинувачення не надані відомості про заведення справи про застосування заходів безпеки щодо закупного, тому відсутні докази реального застосування щодо такої особи заходів безпеки як і відсутні відомості про наявність підстав для їх застосування, а саме щодо наявності реальної загрози для закупного.

Під час вирішення питання про допит свідка в порядку ч.9 ст.352 КПК, яке вирішується вмотивованою ухвалою, суд має перевірити наявність виняткових обставин, зокрема, наявність приводів та підстав для вжиття заходів забезпечення безпеки, дію вказаних заходів на момент проведення допиту.

При цьому, необхідно брати до уваги, що Закон визначає обов`язкові підстави застосування заходів безпеки - це дані, що свідчать про наявність реальної загрози життю, здоров`ю, житлу і майну особи (ст.20 Закону № 3782- XII).

Вказівка саме на реальну загрозу та посилання на можливість проведення допиту «залегендованого» свідка тільки у виключних випадках зобов`язує суд перевірити не лише наявність формального статусу особи, щодо якої вжито заходи забезпечення безпеки. Це зобов`язує суд дослідити дані, які свідчать про наявність реальної загрози життю, здоров`ю, житлу і майну свідка.

Відповідно до ст.22 Закону рішення про застосування заходів безпеки приймається мотивованою постановою (ухвалою) органом, який здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчим, дізнавачем, прокурором, слідчим суддею, судом.

Статтею 7 Закону визначено перелік заходів забезпечення безпеки, одним з яких є забезпечення конфіденційності відомостей про особу.

Статтею 15 Закону передбачені способи, якими забезпечується конфіденційність даних про особу, це:

а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно- розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства;

в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання;

г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки;

д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Однак вказаний захід забезпечення безпеки не передбачає можливості проводити допит свідка через відеоконференцію, оскільки це є окремим заходом забезпечення безпеки, а саме: закрите судове засідання, що передбачений ст.16 Закону та застосовується судом і лише на підставі даних, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну (ст.16, 20, 22 Закону).

Отже, при розгляді питання про допит свідка із збереженням в таємниці даних про його особу необхідно підходити не формально, а змістовно. Суди розглядаючи відповідне питання повинні сутністно з`ясувати наявність причин для приховування даних про свідка. Необхідно також оцінити, чи є такі причини достатніми аби вважати, що суспільний інтерес в нерозголошенні даних переважає законні інтереси учасників провадження щодо забезпечення змагальності судового процесу.

Тож, вислухавши думку сторони обвинувачення та захисту, дослідивши матеріали провадження, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст.336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності забезпечення безпеки осіб.

Згідно з ч.9 ст.352 КПК України у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них.

Однак, прокуроркою не було надано суду жодного доказу на підтвердження того, що свідок сторони обвинувачення ОСОБА_6 дійсно є залегендованою особою та що до нього дійсно вживалися заходи щодо забезпечення його безпеки та конфіденційності даних про нього.

За наведених вище обставин суд вважає, що на даний час клопотання прокурорки ОСОБА_3 про допит свідка у кримінальному провадженні №0000890 від 03.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307 КК України, в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає, а клопотання адвоката ОСОБА_5 про допит свідків обвинувачення в загальному порядку в залі судового засідання підлягає лише частковому задоволенню в частині зобов`язання прокурора надати суду матеріали про застосування до свідка заходів безпеки щодо нерозголошення його дійсних анкетних даних.

Керуючись ст.317, 336, 352, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурорки ОСОБА_3 про допит свідка у кримінальному провадженні №0000890 від 03.09.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.307 КК України, в режимі відеоконференції відмовити.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про допит свідків обвинувачення в загальному порядку в залі судового засідання задовольнити частково.

Зобов`язати прокурора надати суду матеріали про застосування до свідка заходів безпеки щодо нерозголошення його дійсних анкетних даних.

У задоволенні іншої частини клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про допит свідків обвинувачення в загальному порядку в залі судового засідання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 24.02.2025 о 12 год. 30 хв.

Суддя ОСОБА_7