Справа № 462/1910/18
провадження 1-кп/462/129/25
У Х В А Л А

22 січня 2025 року

Залізничний районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

заявниці ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальне провадження №0002717 щодо ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорцшення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Залізничного районного суду м. Львова знаходиться вказане кримінальне провадження. Одним із потерпілих у даному провадженні є ОСОБА_7 .

Судові засідання у вказаному кримінальному провадженні призначались на 16.12.2024р., 08.01.2025р., 22.01.2025р.,в які викликався потерпілий ОСОБА_7 . В телефонному режимі повідомляв як прокурора , так і секретаря судового засідання про бажання брати участь в судовому засідання в режимі відеоконференцзв`язку.

Однак, в жодне із судових засідань потерпілий ОСОБА_7 не з`явився, був повідомлений про дату та час судового засідання належним чином, не повідомив про причини неявки.

В судовому засіданні учасники провадження не заперечили проти накладення на потерпілого ОСОБА_7 грошового стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття.

Згідно зі ч. 2 ст. 131 КПК України накладення грошового стягнення є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Якщо потерпілий, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик суду (ч. 1 ст. 139 КПК України).

При цьому, грошове стягнення як захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

Згідно зі ст. 2 КПК України одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження в розумні строки забезпечує суд.

З огляду на наведене вище, неявка потерпілого ОСОБА_7 перешкоджає розгляду справи протягом розумного строку, його неявка не зумовлена поважними причинами, які передбачені ст. 138 КПК України, відтак, з метою забезпечення його явки в судове засідання, до потерпілого ОСОБА_7 слід застосувати грошове стягнення, як захід забезпечення дієвості кримінального провадження, у розмірі 2 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Разом з тим, суд інформує, що особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення (ч. 1, 2 ст. 147 КПК України).

Керуючись ст. ст. 135, 144-146, 327, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:

накласти на потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт серії НОМЕР_1 виданий Володимир-Волинським РВ МВС України у Волинській області 15.06.2009р.), який зареєстрований АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення за невиконання ним своїх процесуальних обов`язків у вигляді 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 6056 гривень, в дохід держави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали міститься в матеріалах справи №462/1910/18. Ухвала 22.01.2025 набрала законної сили.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Копія виготовлена

Суддя: ОСОБА_1