Провадження № 1-кс/643/2577/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.12.2024

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003861 від 02.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Московського районного суду м. Харкова 25.12.2024 надійшло вищезазначене клопотання прокурора про надання дозволу на арешт майна.

СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування за кримінальним провадженням №0003861 від 02.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У судове засідання слідчій та прокурор не з`явились, разом із клопотанням подали заяву про розгляд клопотання без їх участі.

Власник майна у судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України їх не прибуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

В ході досудового розслідування встановлено, що 01.12.2024 о 14:52 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився у приміщенні магазину «Аттіка», який розташований за адресою: м. Харків, пр-т Ювілейний, 32-В, де здійснює підприємницьку діяльність ТОВ «Основа Інфо», код ЄРДПОУ 36224758. В цей момент, ОСОБА_4 на столі касової зони побачив термінал збору даних ТМ «UROVO» DT50, 4 Gb, PN: QR4OKH4ALN5GNBXF, SN: 1234, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: 868 946 062 660 670, у корпусі чорного кольору, який знаходився у тимчасовому платному користуванні у ТОВ «Основа Інфо», згідно з договором оренди майна №2024/293 від 01.11.2024 року.

ОСОБА_4 , взяв зі столу касової зони вказаний термінал збору даних, вартістю згідно з висновком судово-товарознавчої експертизи 18 075 гривень 41 копійка та, тримаючи його у руці, не бажаючи бути поміченим, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ТОВ «Основа Інфо», код ЄРДПОУ 36224758 матеріальну шкоду у розмірі 18 075 гривень 41 копійка.

Прокурор зазначає, що наразі існують достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події речі можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а в подальшому будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, повернення яких на теперішній час може привести до їх втрати. Арешт майна необхідний для забезпечення збереження речових доказів, позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, проведення обшуку та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у неможливості задоволення клопотання про накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Сторона кримінального провадження (прокурор, слідчий), яка подає клопотання про арешт майна зобов`язана навести підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна (правову кваліфікацію правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди). У свою чергу, слідчий суддя, задовольняючи клопотання про накладення арешту на майно, зобов`язаний навести ці підстави у рішенні.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, має бути співмірною з розміром шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (частина восьма статті 170 КПК України), або ж, якщо метою арешту майна є забезпечення конфіскації, то вартість арештованого майна має узгоджуватись із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється чи обвинувачується особа.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1