Справа № 646/1408/25
Провадження № 1-кс/646/515/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000220 від 17.02.2025 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова 24.02.2025 р. через систему Електронний суд від прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000220 від 17.02.2025 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 16.02.2025 року невстановлена особа вчинила крадіжку його особистих речей, мобільного телефону, документів, за адресою: м. Харків в?їзд Мовчанівський буд. 6. Сума матеріального збитку встановлюється.

Так, 18.02.2025 в період часу з 14:10 год. по 14:30 год. слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд за адресою: місто Харків, проспект Аерокосмічний, будинок 80, за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка добровільно видав слідчому майно, яке було виявлено та вилучено, а саме:

- рюкзак чорного кольору з біркою "AirFlow", який було вилучено та поміщено до сейф пакету PSP 4287056.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Оскільки вилучене в ході огляду майно може бути предметом кримінального правопорушення, а також містити на собі сліди кримінального правопорушення, що мають значення в якості речових доказів, з метою забезпечення кримінального провадження шляхом їх збереження для проведення експертних досліджень, прокурор звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням.

Крім того, прокурор просив поновити строк на звернення з клопотанням про накладення арешту на майно .

У судове засідання прокурор не прибув, звернувся до слідчого судді з заявою про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

ОСОБА_4 у судове засідання також не прибув, належним чином повідомлявся, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, на підставі ч.4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Органом досудового розслідування ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області внесено відомості про кримінальне провадження в ЄРДР за №0000220 від 17.02.2025 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місцевості, у період часу з 14:10 год. 18.02.2025 року по 14:30 год. 18.02.2025 року слідчим СВ ВП №1 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 було здійснено огляд за адресою: місто Харків, проспект Аерокосмічний, будинок 80, за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка добровільно видала слідчому майно, яке було виявлено та вилучено, а саме:

- рюкзак чорного кольору з біркою "AirFlow", який було вилучено та поміщено до сейф пакету PSP 4287056.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначались (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вилучене в ході протоколу огляду від 18.02.2025 є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до п. 7 ч.2, ч.1 ст. 132 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, арешт майна.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме, п. 1, п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Постановою слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_7 від 19.02.2025 р. вилучений предмет визнано речовими доказами.

Згідно із ч. 2 ст. 100 КПК України, речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Відповідно до ч.5. ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Прокурор просив поновити строк на звернення з клопотанням про накладення арешту на майно, у зв`язку з тим, що під час розслідування кримінального провадження виникла необхідність призначення та проведення необхідних судових експертиз та інших процесуальних дій, пов`язаних з проведенням досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження напередодні подання даного клопотання.

Враховуючи, що клопотання про накладення арешту прокурором подано з пропуском строку, встановленого кримінальним процесуальним законодавством, однак встановлено, що строк пропущено з поважних причин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.

Положеннями ч.4 ст.170 КПК України передбачена заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані у випадках, коли їх застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Зазначене вище, тимчасово вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому його повернення може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи, що прокурором наданими матеріалами до клопотання доведено, що повернення майна може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення слідчих дій, в тому числі проведення відповідних експертиз, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

При вирішенні питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна слідчий суддя виходить з дискреційних повноважень органу досудового розслідування щодо визначення місця зберігання вилученого майна під час досудового розслідування у визначених законодавством межах та керується положеннями Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27 серпня 2010 року № 51/401/649/471/23/125.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити прокурору у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000220 від 17.02.2025 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України строк для звернення із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000220 від 17.02.2025 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене у ході огляду за адресою: м. Харків, проспект Аерокосмічний , буд.80, за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: рюкзак чорного кольору з біркою "AirFlow", який було вилучено та поміщено до сейф пакету PSP 4287056, власником якого є ОСОБА_4 , шляхом позбавлення будь яких осіб права користування, відчуження та розпорядження, із подальшим зберіганням майна, відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору.

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1