УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року

м. Київ

справа № 299/7093/24

провадження № 51-5667 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження (справа № 299/7093/24) щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28 і частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року про повернення прокурору обвинувального акту до іншого апеляційного суду,

встановив:

До Верховного Суду в порядку частини 3 статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Закарпатського апеляційного суду про направлення з цього суду до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів кримінального провадження (справа № 299/7093/24) щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28 і частиною 2 статті 364 КК, за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року про повернення прокурору обвинувального акту.

Подання внесено у зв`язку з неможливістю утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаних матеріалів кримінального провадження. Зазначено, що у судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення Закарпатського апеляційного суду здійснюють правосуддя троє суддів, які не можуть брати участь у розгляді зазначеного кримінального провадження з підстав, передбачених статтею 76 КПК, оскільки брали участь у цьому провадженні на стадії досудового розслідування.

Учасникам судового провадження було вчасно повідомлено про день та час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду.

До Верховного Суду надійшла заява захисника ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_6 . У цій заяві захисник вказує на те, що відстань від м. Ужгорода до м. Чернівців автомобільним транспортом складає 400 км, а пряме залізничне сполучення відсутнє. Зазначає, що наведені обставини суттєво ускладнять прибуття сторони захисту до суду апеляційної інстанції. Водночас, посилається на те, що Львівський апеляційний суд та Івано-Франківський апеляційний суд є більш територіально наближеними до м. Ужгорода, а саме відстань відповідно 250 км та 260 км, та між даними обласними центрами є пряме залізничне сполучення.

Отже, захисник просить врахувати дані обставини при вирішенні питання про передачу даного кримінального провадження з одного апеляційного суду до іншого.

Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні доводи та матеріали кримінального провадження, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

У частині 3 статті 34 КПК встановлено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Із матеріалів кримінального провадження вбачається, що до Закарпатського апеляційного суду надійшли вказані матеріали кримінального (справа № 299/7093/24) щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7

12 грудня 2024 року автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів.

Відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями, доданого до подання, жоден з трьох суддів відповідної спеціалізації ( ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ) не має права брати участь у розгляді цього кримінального провадження, оскільки слухали поєднану справу.

У поданні зазначено, що у судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення здійснюють правосуддя три судді, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Як убачається з ухвали Закарпатського апеляційного суду від 02 жовтня 2024 року, яка долучена до подання, судді ОСОБА_10 , ОСОБА_9 брали участь у розгляді апеляційної скарги прокурора на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 серпня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 07 жовтня 2024 року, яка долучена до подання, судді ОСОБА_11 та ОСОБА_10 брали участь у розгляді апеляційної скарги захисника ОСОБА_12 в інтересах ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 серпня 2024 року про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді відсторонення від посади щодо ОСОБА_5 у цьому кримінальному провадженні.

Також, згідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 року, яка долучена до подання, судді ОСОБА_10 та ОСОБА_9 брали участь у розгляді апеляційної скарги прокурора на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05 серпня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні.

Таким чином, склад судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушенняЗакарпатського апеляційного суду становить три судді, які не мають права брати участь у розгляді цього кримінального провадження із зазначених вище причин.

Разом з тим, у частині 2 статті 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Крім того, у рішенні Ради суддів України № 18 від 11 червня 2021 року роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Також, вказаним рішенням Ради суддів України внесено зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (в редакції від 15 вересня 2016 року), згідно з якими збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ у разі неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати), у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів відповідної спеціалізації (судової палати).

Оскільки у складі судової палати з розгляду кримінальних проваджень не залишилося суддів, які можуть брати участь у зазначеному провадженні, та неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів цієї палати, то немає можливості і залучити резервних суддів для розгляду цього кримінального провадження.

У зв`язку з цим неможливо виконати вимоги частини 4 статті 31 КПК, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Отже, так як у судовій палаті з розгляду кримінальних проваджень не можливо сформувати колегію суддів для розгляду зазначеного кримінального провадження, то колегія суддів вважає, що подання Закарпатського апеляційного суду необхідно задовольнити, а матеріали кримінального провадження (справа № 299/7093/24) щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року про повернення прокурору обвинувального акту направити із Закарпатського апеляційного суду для розгляду до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

На підставі наведеного, керуючись статтею 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження (справа № 299/7093/24) щодо ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28 і частиною 2 статті 364 КК, за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 20 листопада 2024 року про повернення прокурору обвинувального акту направити із Закарпатського апеляційного суду до Львівського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3