ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/1857/25

Провадження № 1-кс/210/731/25

07 квітня 2025 року

Слідча суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривий Ріг клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУ Національної поліції Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000328 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

До слідчої судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження на вилучене в ході проведення огляду 01 квітня 2025 року речей: - мобільний пристрій марки «HONOR» моделі «8А» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 який був поміщений до поліетиленового спец.пакету НПУ CRI 1144335; та Банківська картка АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_5 яка була поміщена до поліетиленового спецпакету НПУ CRI 1144338.

Обґрунтування клопотання.

Слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , допитано в якості потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та було встановлено, що 16.03.2025 коли він зі свідком ОСОБА_5 та трьома іншими особами перебували у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та розпивали алкогольні напої, невідома особа, скориставшись відсутністю уваги з боку потерпілого в проміжок часу з 11:07 по 11:13 здійснила переказ грошових коштів у сумі 5500 на банківську картку № НОМЕР_3 , яка належить ОСОБА_5 , а також поповнили мобільний номер телефону НОМЕР_4 на суму 50 гривень.

Пізніше невідома особа 16.03.2025 о 11:21 використовуючи банківську картку № НОМЕР_3 здійснила зняття грошових коштів у сумі 5400 у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А тим самим завдавши матеріальний збиток потерпілому у сумі 5550 гривень.

01.04.2025 в ході огляду речей та документів було оглянуто банківську картку АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_5 та мобільний пристрій марки «HONOR» моделі «8А» в ході огляду якого було виявлено та зафіксовано детальний рух коштів потерпілого ОСОБА_6 та подальше зняття грошових коштів у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А.

Так як банківська картка АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_5 та яка була використана для здійснення зняття грошових коштів у сумі 5400 гривень у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А має значення документу, який використовувався безпосередньо для вчинення кримінального правопорушення, то виникли підстави вважати, що є можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження даної банківської картки, а тому для виконання завдання арешту запобігання вчинення вищезазначених дій, а також мети арешту - збереження речового доказу, виникли підстави для накладення арешту.

Також в ході огляду було вилучено мобільний пристрій марки «HONOR» моделі «8А» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , на якому виявлено та зафіксовано рух коштів потерпілого ОСОБА_6 та зняття грошових коштів у банкоматі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А та який має значення речового доказу, а тому відносно якого виникли підстави вважати, що є можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження даного мобільного пристрою, а тому для виконання завдання арешту запобігання вчинення вищезазначених дій, а також мети арешту - збереження речового доказу, виникли підстави для накладення арешту.

Позиції сторін

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явився, надали заяву про можливість розгляду клопотання без їх участі.

Володільця майна повідомлено про дату та місце розгляду клопотання, останній не з`явився, клопотань про перенесення розгляду до суду не надходило.

У відповідності до ч. 4, 6 ст. 107 КПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників процесу, фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею про арешт майна, не здійснювалась.

Мотивація суду

Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Огляд речей, документів та комп`ютерних даних здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).

Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Встановлено що, в провадженні СВ ВП №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000328 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено групі слідчих у складі слідчих СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 (старший групи), ОСОБА_7 .

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів у складі прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури: ОСОБА_4 (старший групи), ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Слідчим СВ ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , допитано в якості потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та було встановлено, що 16.03.2025 коли він зі свідком ОСОБА_5 та трьома іншими особами перебували у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та розпивали алкогольні напої, невідома особа, скориставшись відсутністю уваги з боку потерпілого в проміжок часу з 11:07 по 11:13 здійснила переказ грошових коштів у сумі 5500 на банківську картку № НОМЕР_3 , яка належить ОСОБА_5 , а також поповнили мобільний номер телефону НОМЕР_4 на суму 50 гривень.

Пізніше невідома особа 16.03.2025 о 11:21 використовуючи банківську картку № НОМЕР_3 здійснила зняття грошових коштів у сумі 5400 у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А тим самим завдавши матеріальний збиток потерпілому у сумі 5550 гривень.

01.04.2025 в ході огляду речей та документів було оглянуто банківську картку АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_5 та мобільний пристрій марки «HONOR» моделі «8А» в ході огляду якого було виявлено та зафіксовано детальний рух коштів потерпілого ОСОБА_6 та подальше зняття грошових коштів у банкоматі АТ КБ «ПриватБанк» за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Каховська 44-А.

В той же день, 01 квітня 2025 року майно на яке слідчий хоче накласти арешт визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000328 від 28.03.2025.

Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

З урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду речі та предмети набули статуту тимчасово вилученого майна.

Слідчий, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Попередня кримінальна кваліфікація по даному кримінальному провадженню визначено як ч. 4 ст. 185 КК України, яка передбачає кримінальну відповідальність за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Висновок слідчої судді

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч.3 ст.132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що : існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки слідчий довів достатність підстав вважати, що був вчинений злочин, ознаки якого містяться в диспозиції статті 185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження речового доказу, який був отриманий під час проведення огляду місця події, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-175, 233, 372 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУ Національної поліції Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000328 від 28.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт в межах кримінального провадження № 0000328 від 28.03.2025 на майно, вилучене в ході огляду 01 квітня 2025 року в період часу з 14:00 год по 14:30 год слідчим СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУ Національної поліції Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , предметів: мобільний пристрій марки «HONOR» моделі «8А» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 який був поміщений до поліетиленового спец.пакету НПУ CRI 1144335; Банківська картка АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_3 , яка зареєстрована на ім`я ОСОБА_5 яка була поміщена до поліетиленового спец.пакету НПУ CRI 1144338.

Визначити місцем зберігання арештованого майна камеру схову ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчужувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурорів із групи, які є процесуальними керівниками у кримінальному провадженні № 0000328 від 28.03.2025 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідча суддя: ОСОБА_1