Справа № 386/173/23
Провадження № 1-кс/386/64/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2025 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1

розглянувши клопотання заявника ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

ОСОБА_2 17.02.2025 о 14 год 56 хв., шляхом направлення клопотання поштою 10.01.2025, звернувся до суду про скасування арешту майна, в якій просить скасувати ухвалу суду про арешт майна винесену Голованівським районним судом, що була накладена на автомобіль марки «ВАЗ» модель «2103», державний номерний знак « НОМЕР_1 » та причіп до автомобіля «ПФ Фермер» державний номерний знак « НОМЕР_2 ». .

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слід повернути заявнику в зв`язку з наступним.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

В клопотанні заявник зазначив, що 08.02.2023 в нього було вилучено автомобіль марки «ВАЗ» модель «2103», державний номерний знак « НОМЕР_1 » та причіп до автомобіля «ПФ Фермер» державний номерний знак « НОМЕР_2 ». За даним фактом кримінальне провадження «0000096, відомості про яке внесені до ЄРДР 08.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та цього ж дня до суду було внесено клопотання про накладення арешту на вказані автомобіль та причіп, яке задоволено та накладено на дані транспортні засоби арешт. Він являється власником вказаних автомобілю та причепу, однак на себе їх не переоформив так як в нього не було коштів. Наразі з вказаним автомобілем та причепом проведено усі слідчі дії та потреба у перебуванні вказаного автомобіля на території СПД №2 (м. Благовіщенське) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області відпала. 12.09.2023 вказане кримінальне провадження було закрито.

Разом з тим, до матеріалів клопотання не надано жодного доказу, а саме: накладення арешту на вказане майно та доказів місця його зберігання, про що вказано в клопотанні; не надано даних, що в накладенні на вказаний автомобіль відпала необхідність (копію постанови про закриття кримінального провадження).

Крім того, в заяві вказано, що він є власником майна, однак на себе автомобіль та причіп не переоформив, однак не надав доказів суду, що він є користувачем вказаного майна.

Крім того, в заяві в додатках вказано копія довідки про підтвердження особи, однак відповідно до акту про відсутність вкладень від 17.02.2025 такий додаток відсутній.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 , ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом положень КПК України скарга повертається у разі, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу. Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності дост.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що клопотання підлягає поверненню заявникові.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.64-2, 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кіровоградського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії. Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Слідчий суддя: ОСОБА_1