Провадження №1-кс/751/2951/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Чернігівської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить зобов`язати керівника Чернігівської обласної прокуратури внести відповідні відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення відповідно до його заяви від 10.12.2024 року.

Вимоги скарги мотивує тим, що 10.12.2024 року він звернувся з заявою до керівника Чернігівської обласної прокуратури, у якій просив відповідно до ст. 214 КПК України невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення суддею Деснянського районного суду м. Чернігова ОСОБА_5 внести відповідні відомості до ЄРДР з правовою кваліфікацією згідно ст. 375 КК України, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати йому витяг з ЄРДР. По сьогоднішній день витяг з ЄРДР він не отримав. Вказує, що суть кримінального правопорушення полягає в тому, що суддя ОСОБА_5 16.06.2021 року ухвалив судове рішення, яким визнав право власності СВК «Дружба» на двоє картоплесховищ, право власності на які не зареєстровано в установленому законом порядку. 02.11.2022 Чернігівський апеляційний суд своєю постановою скасував ухвалу Деснянського районного суду м. Чернігова від 16.06.2021 року.

Заявник у судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ній.

Прокурор у судовому засіданні вважав скаргу такою, що задоволенню не підлягає, оскільки подане звернення не містить достатніх відомостей про кримінальне правопорушення, підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні. Пояснив, що відповідь про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР була надана заявнику 16 грудня 2024 року. Стаття 375 КК України була виключена Верховною радою з Кримінального кодексу України, тобто декриміналізована.

Вислухавши учасників провадження, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Встановлено, що 10.12.2024 року до Чернігівської обласної прокуратури надійшла заява ОСОБА_3 , у якій просив внести відомості до ЄРДР про вчинення суддею Деснянського районного суду м. Чернігова ОСОБА_5 кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією за ст. 375 КК України. За вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення до відомості ЄРДР не вносились.

Також судом встановлено, що не відповідає дійсності твердження скаржника про те, що судовим рішенням було визнано право власності. Ухвалою Деснянського районного суду від 16.06.2021 року було задоволено подання державного виконавця про звернення стягнення на нерухоме майно боржника. Вказана ухвала скасована апеляційним судом з тих підстав, що спір виник між суб`єктами господарювання і питання, пов`язане з виконанням рішення суду не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а є юрисдикцією господарського суду.

Відповідно до ст. 124 Конституції України та ст. 5 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускаються, як і оскарження в будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі.

Згідно з пунктом 10 Постанови Пленуму ВСУ № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади», судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч.ч. 1, 6 ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, а також фізичні і юридичні особи та їх об`єднання зобов`язані поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Відповідно до Рішення Ради суддів України від 21.06.2013 року №Л 2 27, незгода учасника судового процесу у справі з прийнятим судовим рішенням не може бути приводом до реєстрації заяви, повідомлення про вчинене суддею кримінальне правопорушення. Рада суддів України переконана, що ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 23.05.2001 N6-рп процесуальні акти і дії суддів, які стосуються, зокрема, порушення і відкриття справ, підготовки до їх розгляду, судового розгляду справ та прийняття по ним судових рішень належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Орган досудового розслідування не є тим органом, який вправі надавати правову оцінку судовим рішенням і процесуальним діям суддів, оскільки це не може бути підставою для їх кримінальної відповідальності, а може бути лише підставою для застосування інших визначених законом заходів впливу на суддю, зокрема заходів дисциплінарного впливу.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, що є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінального діяння.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних не має, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

У даному випадку як в заяві до правоохоронних органів, так і в скарзі ОСОБА_3 до слідчого судді не вказані обставини, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.214 КПК України), оскільки це є підставою для внесення відомостей до ЄРДР (початку досудового розслідування). Ці обставини, у першу чергу, повинні підтверджувати наявність таких елементів складу кримінального правопорушення, як його об`єкт і об`єктивна сторона.

Саме на підставі інформації про об`єкт і об`єктивну сторону кримінального правопорушення вносяться відомості до ЄРДР.

Тобто, при прийнятті вказаної заяви потрібно визначити, чи містить вона повідомлення про кримінальне правопорушення та чи міститься в ній визначена підстава для початку кримінального провадження. Якщо ні, то на таку заяву не поширюються вимоги КПК.

На підставі викладеного вбачається, що скаргу ОСОБА_3 не можна визнати обґрунтованою, тому в її задоволенні слід відмовити.

Положення частини третьої статті 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Рішенням Конституційного суду України від 11.06.2020 року №7-р/2020 стаття 375 КК України (постановлення суддею (суддями) завідомо неправосудного вироку, рішення, ухвали або постанови) декриміналізована та виключена з КК України на підставі Закону № 3233-IX від 13.07.2023.

Керуючись ст.ст.303, 306, 307, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Чернігівської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду.

Слідчий cуддя ОСОБА_1