печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9740/25-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю«АСУР» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/39846/24-к від 10.09.2024 у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024,-

ВСТАНОВИВ:

03 березня 2025 року до Печерського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «АСУР» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/39846/24-к від 30.07.2024 у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що 10.09.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/39846/24-к), за відповідним клопотанням прокурора відділу Київської міської прокуратури, накладено арешт на товар, вилучений Київською митницею 30.07.2024, у справі про порушення митних правил № 0629/10000/24, і який належить ТОВ «АСУР» (код ЄДРОПОУ 38528304).

Як вбачається з матеріалів справи № 757/39846/24-к, детективами підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України.

Підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР щодо вищевказаного кримінального провадження стало повідомлення Київської митниці № 411 від 13.08.2024, отримане Територіальним управлінням БЕБ у м. Києві 15.08.2024.

Уповноваженою посадовою особою Київської митниці у період з 24.07.2024 по 27.07.2024, в рамках виконання митних формальностей, доданих/скорегованих із використанням системи управління ризиками (СУР), проведено митний огляд заявлених до митного контролю та оформлення за митною декларацією типу IM/40/ АА від 24.07.2024 № 24UA37U8 вищевказаних товарів, про що складено відповідний акт.

Згідно акту, оглянутий товар являє собою: рукавички для занять спортом, спортивні, термічні, зимові 12 267 пар; рукавички жіночі текстильні різного кольору в асортименті 40 340 пар; рукавички текстильні зимові чорного кольору - 64 080 пар; рукавички шкіряні (з хутром та без) - 40 079 пар; рукавиці тактичні (військові) - 3 180 пар; рукавиці жіночі зимові («варежки») різного кольору в асортименті - 4 468 пар; рукавички комбіновані (верх-шкіра, низ-текстиль) - 17 500 пар.

За результатами проведених митних формальностей, представники Київської митниці прийшли до висновку, що нібито до товаросупровідних документів не внесено точні та достовірні відомості про товари. У зв`язку таким висновком уповноваженої посадової особи Київської митниці, стосовно декларанта ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) складено протокол про порушення митних правил № 0629/10000/24 від 29.07.2024, в якому зазначається, що в її діях наявні ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 472 Митного кодексу України (далі по тексту - МК України).

Вищевказаний товар тимчасово вилучено на підставі відповідного протоколу про тимчасове вилучення товарів від 30.07.2024 і розміщено для зберігання на складі Київської митниці за адресою: м. Київ, вул. Вацлава Гавела, 8-А.

Пізніше, без будь-якого повідомлення власника вилученого вантажу, а саме ТОВ «АСУР», зазначений товар набув статусу речового доказу у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на визначені в клопотанні товари, прокурор зазначив, що у органу досудового розслідування є необхідність збереження речей та предметів вилучених Київською митницею за обставин проведення митних формальностей щодо фіксації явного правопорушення, які в подальшому визнані речовими доказами.

Разом із тим, сторона захисту вважає, що збереження арешту майна, яке належить ТОВ «АСУР», на даний час є незаконним та безпідставним з наступних причин.

Після ознайомлення з матеріалами справи № 757/39846/24-к, представником ТОВ «АСУР» отримано копії документів, які долучалися прокурором в якості обґрунтування необхідності накладення арешту на майно.

Серед зазначених копій документів наявне вищезгадане повідомлення Київської митниці про кримінальне правопорушення № 411 від 13.08.2024, яке адресоване Територіальному управлінню Бюро економічної безпеки у м. Києві.

В зазначеному повідомленні вказано, що стосовно декларанта - громадянки України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено протокол про порушення митних правил № 0629/10000/24 від 29.07.2024 за ст. 472 Митного кодексу України.

В самому протоколі про порушення митних правил в другому абзаці на сторінці 5 зазначено: «Отже, в діях громадянки України, фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 (РОНКПП НОМЕР_1 ) наявні ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 472 Митного кодексу України.».

Таким чином, орган досудового розслідування, отримавши повідомлення Київської митниці про кримінальне правопорушення 15.08.2024, тобто в день внесення відомостей до ЄРДР за № 0000058, володів інформацією про факт складання Київською митницею протоколу про порушення митних правил.

Отже, в контексті даної справи, в рішеннях Київської митниці вбачається правова колізія, оскільки в протоколі про порушення митних правил зафіксовано факт наявності в діях декларанта ознак порушення митних правил, тобто адміністративного правопорушення і водночас Київська митниця з приводу того самого факту, по тим самим обставинам повідомляє ТУ БЕБ у м. Києві про наявність ознак кримінального правопорушення.

Очевидно, що дії особи, в даному випадку декларанта, які стосуються одних і тих самих обставин, не можуть одночасно утворювати склад кримінального та адміністративного правопорушення.

Для усунення даної колізії та з метою підтвердження або спростування факту наявності в діях декларанта ОСОБА_4 ознак порушення митних правил, тобто адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, необхідно направити для розгляду до уповноваженого органу протокол про порушення митних правил № 0629/10000/24 від 29.07.2024.

Разом із тим, до цього часу протокол про порушення митних правил № 0629/10000/24 від 29.07.2024 до суду не направлено та не розглянуто, а відтак відсутні правові підстави вважати, що в діях декларанта ОСОБА_4 наявні ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 472 МК України.

В свою чергу, ОСОБА_4 не повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України, відповідно відсутні правові підстави вважати, що в її діях наявний склад злочину.

Таким чином, на даний час сам факт наявності будь-якого правопорушення не підтверджено належним чином.

За відсутності прийнятого рішення по вищезазначеному протоколу, єдиним аргументом про наявність самої події будь-якого правопорушення, до якого орган досудового розслідування може апелювати, є висновок експерта № -0456 від 09.08.2024, складений експертами Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

Враховуючи викладене, Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби не є суб`єктом судової експертизи, а отже використання висновку експерта № -0456 від 09.08.2024 в якості доказу, який свідчить про наявність ознак кримінального правопорушення, є сумнівним.

Таким чином, перебування під арештом товару, який належить третій особі - ТОВ «АСУР», незаконно позбавляє зазначений суб`єкт господарювання правом законно володіти та розпоряджатися своїм майном.

Представник володільця майна в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Адвокат ОСОБА_3 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Представник Київської міської прокуратури в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наявних доказів у матеріалах справи.

Як вбачається з матеріалів провадження, що Детективами Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 201-3 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 10.09.2024 (справа № 757/39846/24-к), за відповідним клопотанням прокурора відділу Київської міської прокуратури, накладено арешт на товар, вилучений Київською митницею 30.07.2024, у справі про порушення митних правил № 0629/10000/24, і який належить ТОВ «АСУР» (код ЄДРОПОУ 38528304).

Вивчивши клопотання та дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Протягом досудового розслідування не встановлено, що майно, яке перебуває під арештом та належать ТОВ «АСУР» є предметом злочину чи отриманне незаконним шляхом.

Стороною обвинувачення не доведено та не надано доказів, які б давали підстави для арешту вилученого майна, яке належать ТОВ «АСУР». Враховуючи, що досудове розслідування здійснюється протягом тривалого проміжку часу, проте уповноважені особи ТОВ «АСУР» не мають жодного процесуального статусу в даному кримінальному провадженні, отже, відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на вилучене майно, яке належать ТОВ «АСУР».

За встановлених обставин, слідчий суддя приходить до переконання, що вилучене майно, яке належить ТОВ «АСУР» не було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегло на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна, що належать ТОВ «АСУР».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю«АСУР» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/39846/24-к від 10.09.2024 у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/39846/24-к від 10.09.2024 у кримінальному провадженні № 0000058 від 15.08.2024, на тимчасово вилучене 29.07.2024 майно під час проведення огляду транспортного засобу з державним номерним знаком НОМЕР_2 / НОМЕР_3 , яке в подальшому постановою детектива ТУ БЕБ у м. Києві приєднане до матеріалів кримінального провадження № 0000058, що на праві власності відповідно митної декларації типу ІМ/40/АА від 24.07.2024 № 24UA37U8 належить ТОВ «АСУР» (), а саме:

- Рукавиці гірськолижні водонепроникні марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці - 12267 пар;

- Рукавиці демісезонні текстильні жіночі марки «PADI», різних кольорів та розмірів, в індивідуальних поліетиленових упаковках - 40340 пар;

- Рукавиці спортивні текстильні вітрозахисні унісекс марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці 500 пар;

- Рукавиці зимові комбіновані чоловічі марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці 2560 пар;

- Рукавиці зимові текстильні чоловічі з утепленням марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці 52420 пар;

- Рукавиці зимові текстильні чоловічі з утепленням марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці - 8600 пар;

- Рукавиці зимові шкіряні чоловічі з утепленням марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці 28080 пар;

- Рукавиці зимові шкіряні жіночі марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці 11999 пар;

- Рукавиці тактичні (військові) утеплені марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці - 3180 пар;

- Рукавиці зимові текстильні жіночі марки «PADI», різних кольорів та розмірів, в індивідуальній поліетиленовій упаковці - 4468 пар;

- Рукавиці зимові комбіновані чоловічі марки «PADI», в індивідуальній поліетиленовій упаковці - 17500 пар.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1