Справа № 308/334/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 січня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , ознайомившись із скаргою ОСОБА_3 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що 30.08.2024 через адміністрацію ДУ «Закарпатська УВП № 9» в Офіс Генерального прокурора України було скеровано заяву про вчинення злочину за ознаками ст.ст.397 ч.2, ст.398 ч.1, сг.170 та ст.365 КК України, з викладом фактичних обставин та посиланням на джерела доказів, якими можуть бути підтверджені відомості, викладені у ній. Зокрема, заява містила відомості про факти погроз адвокатові ОСОБА_4 , незаконне перешкоджання діяльності профспілки, головою якою є заявник, та перевищення влади та службових повноважень працівниками правоохоронних органів. 24.12.2024 під час вручення заявнику адміністрацією УВП копій документів, стало відомо, що вище вказану заяву до Офісу Генпрокурора України було направлено 03.09.2024, отримано таку адресатом - 24.09.2024 і в подальшому скеровано до Закарпатської обласної прокуратури. Одночасно з цим, 24.12.2024 заявник також довідався і про те, що процесуальним прокурором у провадженні-прокурором відділу обласної прокуратури ОСОБА_5 при розгляді заяви про вчинення злочину за ознаками ст.ст.397 ч.2, ст.398 ч.1, ст.170 та ст.365 КК України від 30.08.2024 не виконано вимог ст.214 КПК України і допущено бездіяльність та не внесено відомості про злочини, викладені заявником у вище вказаній заяві до ЄРДР та не розпочато досудове розслідування в кримінальному провадженні.

Оскільки з 05.07.2024 і по день подання даної скарги заявник продовжує утримуватись під вартою в ДУ «Закарпатська УВП № 9», в умовах ізоляції від суспільства, є обмеженим у реалізації своїх конституційних і процесуальних прав, то як особа, яка здійснила повідомлення про кримінальне правопорушення і скерувала таке до Офісу Генпрокурора України через адміністрацію установи виконання покарань, заявник був позбавлений можливості як оперативно звернутись за отриманням витягу з ЄРДР, так і довідатись про результати розгляду заяви про злочин і про допущену бездіяльність своєчасно в інший спосіб, окрім як шляхом отримання адресованих відповідей на заяви заявника, знову ж таки через адміністрацію ДУ «Закарпатська УВП № 9», які, як видно з доданих заявником документів, доходять до заявника і до адресатів із запізненням від місяця до двох з половиною місяців. Про перенаправлення скарги також не був проінформований.

На підставі наведеного, просить скаргу задовольнити. Зобов`язати уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 від 30.08.2024, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до ч.1 ст. 214 КПК України.

Заявник у судове засідання не з`явився, при цьому його захисник подав заяву, згідно з якої просить провести розгляд скарги без їх участі. Вважає, що викладені у листі прокурора Закарпатської обласної прокуратури висновки щодо відсутності підстав для порушення кримінальної справи і внесення відомостей до ЄРДР є передчасними, і не грунтуються на вимогах закону, оскільки перевірити викладені в заяві ОСОБА_3 заяви і факти було можливо лише шляхом проведення відповідних слідчих, розшукових та процесуальних дій в порядку здійснення досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд без його участі, просить відмовити у задоволенні такої, оскільки у заяві не викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, додав копію договору з адвокатом ОСОБА_6 , заяву захисника про неможливість прибути у судове засідання через невиконання п. 3.1 договору ОСОБА_3 .

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Розглянувши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального правопорушення, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Як випливає з матеріалів скарги, заявник 30.08.2024 звернувся до Офісу Генерального прокурора із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно листа прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 від 16.10.2024 повідомлено, що 08 липня 2024 року вказано про укладення договору № 08/07-1 «Про надання правничої (правової) допомоги» із адвокатом ОСОБА_6 . Згідно до зазначеного договору у кожного із сторін його укладання є свої права та обов`язки. У зв`язку з не виконанням ОСОБА_7 своїх обов`язків, передбачених п.3.1 зазначеного договору, адвокатом ОСОБА_6 29 вересня 2024 року (справа № 297/3419/24) подано до Берегівського районного суду відповідну заяву по проведенню судових засідань без участі останнього. З наведеного слідує, що захисником припинено надання правової допомоги не через погрози останньому при виконанні ним своїх службових обов`язків, а через не виконання умов договору.

Однак, як досліджено слідчим суддею заявник у своїй заяві наводить відомості про надання адвокатських послуг ОСОБА_6 з питань, не пов`язаних з кримінальним провадженням, а діяльністю профспілки "Правозахисники країни", через погрози адвокату з невідомого номеру телефону такий відмовився надавати правові послуги профспілці. Дані питання у відповіді прокурора не досліджувались. Доказів розірвання договору із захисником або відмови від адвоката слідчому судді не надано, заява про розгляд без його участі кримінального провадження не є такою.

Поряд з цим, ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі ІТС ІПНП), регулюється Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08 лютого 2019 року № 100, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 р. за № 223/33194.

Розділом ІІ Порядку встановлено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові: усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2); під час особистого звернення заявника до органу (підрозділу) поліції із письмовою заявою (повідомленням) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції її (його) приймає і реєструє. Особу, яка заявляє або повідомляє про кримінальне правопорушення, уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський попереджає про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, передбачену статтею 383 Кримінального кодексу України. Уповноважена службова особа на лицьовому боці письмових заяв (повідомлень), протоколів прийняття заяв про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапортів поліцейських проставляє штамп реєстрації заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, форму якого наведено в додатку 3 до цього Порядку. Якщо заява (повідомлення) надійшла до органу (підрозділу) поліції під час особистого звернення заявника одночасно з її (його) реєстрацією в ІТС ІПНП або журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) (додаток 4), уповноважена службова особа оформлює та видає заявникові талон-повідомлення ЄО про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 5). Корінці талонів-повідомлень зберігаються в уповноваженої службової особи. Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції «102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО. Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. Поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІТС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються: до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР; у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР. Датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО).

Як встановлено слідчим суддею, станом на день розгляду даної скарги жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення та здійснення досудового розслідування не вчинено, про що свідчить лист Закарпатської обласної прокуратури від 16.10.2024 № 09/2-210-24, про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР, та дані про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою ОСОБА_8 від 30.08.2024 про вчинення кримінального правопорушення, відсутні.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298 затверджене Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення. Згідно п. 2 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слід мати на увазі, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведені положення законодавства, відомості до ЄРДР вносяться, якщо відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, які відповідають вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мають короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Тобто, вищезазначені норми закону зобов`язують прокурора, у т.ч. керівника прокуратур; керівників органів досудового розслідування; дізнавачів, слідчих, у разі надходження заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Виходячи з наведених обставин, а також враховуючи, що розгляд справи у відповідності до положень ст. 22 КПК України відбувається на засадах змагальності, тоді як суб`єкт бездіяльності не представив слідчому судді відомостей щодо виконання вимог ст. 214 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для зобов`язання уповноваженої особи Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_9 від 30.08.2024.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 307 КПК України положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Закарпатської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, викладені в заяві ОСОБА_3 від 30.08.2024 у відповідності до ст. 214 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1