Номер провадження 1-кс/754/444/25
У Х В А Л А

Іменем України

10 лютого 2025 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява скаржника ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва.

Заява обґрунтовується тим, що суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 є необ`єктивною та виявляє упередженість у розгляді його скарги. Вбачає у діях судді халатність, яка полягає у неналежному дослідженні матеріалів кримінального провадження. Крім того, суддею ОСОБА_4 вже висловлено власну думку в ухвалі від 14.12.2023 року щодо його скарги, яка була в подальшому скасована ухвалою Київського апеляційного суду від 23.01.2025 року, а отже вважає, що є підстави для її відводу.

В судовому засіданні ОСОБА_3 заяву про відвід судді ОСОБА_4 підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор та особа, якій заявлено відвід, - суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, належним чином були повідомлені.

Суддею, з урахуванням думки скаржника та положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності осіб, що не з`явилися.

Вивчивши заяву про відвід, заслухавши думку учасників судового засідання, суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Разом з тим, відповідно до ч.5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити посилання на конкретні обставини, що об`єктивно можуть свідчити про упередженість судді та бути підтверджені відповідними доказами.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 04.02.2020 по справі №908/137/18, посилаючись на практику Європейського Суду з прав людини, в тому числі й на рішення у «Справі Гаусшильдта» від 24.05.1989, «Міккалеф проти Мальти» від 15.10.2009, «Межнаріч проти Хорватії» від 15.07.2005, «підставою для виходу судді з процесу є достатня підстава (legitimate reason) побоювання відсутності неупередженості, а не будь-які щонайменші сумніви учасників справи (такі як: публічно висловлена думка судді, поведінка судді в інших провадженнях, тощо). Тобто, для задоволення відводу судді за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи».

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_4 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та у неможливості ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

Крім того, суд зазначає, що ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 23.01.2025 року ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 14.12.2023 року скасовано та направлено матеріали за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора до Деснянського районного суду м. Києва для виконання вимог ст.ст. 306, 307 КПК України, тобто для розгляду по суті, питання розгляду даної скарги в новому складі суду в ухвалі не зазначається.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви скаржника ОСОБА_3 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури м. Києва - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1