Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/559/25

Номер провадження: 1-кс/511/136/25

19.02.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (дистанційно)

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (дистанційно)

слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області в режимі відеконференцзв`язку, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жагань, Республіка Польща, громадянина України, українця, неодруженого, з середньою освітою, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, військовослужбовця військової служби за мобілізацією, який тимчасово прибув до військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані «молодший сержант»,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

19 лютого 2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в рамках досудового розслідування по матеріалам кримінального провадження за № 0000405, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.01.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

На переконання слідчого, обвинуваченому висунуто обгрунтовану підозру у вчинення кримніального правопорушення за ч.5 ст.407 КК України - як самовільне залишення військової частини тривалістю понад три доби, вчинені в умовах воєнного стану.

На теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: ризик переховуватися від органів досудового розслідування; ризик незаконного впливу на свідків по вказаному кримінальному провадженню; ризик перешкоджання кримінальному провадженню шляхом невиконання або неналежного виконання процесуальних обов`язків .

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Слідча СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 просила клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 , не заперечував проти задоволення клопотання та просив йому визначити у справі мінімальний розмір застави.

Захисник ОСОБА_5 також просила при обранні запобіжного заходу визначити її підзахисному альтернативний запобіжний захід у виді застави у мінімальному розмірі.

Нормативно правове обгрунтування .

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч.2 ст.177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1ст.177 КПК України.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком понад п`ять років.

Висновки суду.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Оцінка обгрунтованості підозри.

Суд вважає, що наданими у справі матеріалами доведено обгрунтованість пред"явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення за ч.5 ст.407 КК України.

Так згідно пред"явленої підозри відповідно до наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 18.06.2022 ОСОБА_4 направлений з 18.06.2022 для проходження військової служби під час проведення загальної мобілізації до складу військової частини НОМЕР_2 .

ОСОБА_4 , 18.06.2022 року тобто з дня відправлення до військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_4 набув статусу військовослужбовця - особи, яка проходить військову службу та з цього ж дня розпочав виконання свого військового обов`язку - проходження військової служби за призовом під час мобілізації. Однак ОСОБА_4 18 квітня 2024 року самовільно залишив місце несення служби, а саме розташування військової частини НОМЕР_2 .

В подальшому наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 317 від 18.12.2024 молодшого сержанта ОСОБА_4 , який СЗЧ, вважати таким, що тимчасово прибув до військової частини НОМЕР_1 18 грудня 2024 року для продовження військової служби, однак 19.12.2024 року о 8:00 під час ранкового шикування особового складу військової частини НОМЕР_1 , командиром роти резерву сержантського складу військової частини НОМЕР_1 капітаном ОСОБА_7 , було виявлено відсутність молодшого сержанта ОСОБА_4 .

28.12.2024 року о 13 годині молодший сержант ОСОБА_4 повернувся до розташування військової частини НОМЕР_1 в супроводі військовослужбовців Військової Служби Правопорядку повернувся з самовільного залишення військової частини НОМЕР_1 .

В подальшому ОСОБА_4 будучи військовослужбовцем за призовом під час мобілізації, який тимчасово прибув до військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані «молодший сержант», в порушення вимог ст. 65 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу», ст. ст. 9, 11, 16, 58, 59, 127-130 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1 - 4 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, з метою тимчасово ухилитися від обов?язків військової служби, в умовах воєнного стану, 29.12.2024 о 20:00 самовільно залишив територію військової частини НОМЕР_1 , яка дислокується в АДРЕСА_2 (більш точне місце дислокації зазначити неможливо у зв?язку із введенням на території України воєнного стану) в умовах воєнного стану, та перебуває поза її межами проводячи час на власний розсуд, не пов?язуючи його з обов?язками військової служби.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Так обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: - матеріалами службового розслідування, проведеними в/ч НОМЕР_1 , показаннями свідків військовослужбовців в/ч НОМЕР_3 , та іншими матеріалами досудового розслідування у їх сукупності.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так суд вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду заопобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Також суд вважає, шо слідчим доведено наявність високого ризику за п.1 ч.1 ст.177 КПК України так як ОСОБА_4 є військовослужбовцем та ухиляється від проходження військової служби в умовах воєнного стану. ОСОБА_4 29.12.2024 року, після вчинення злочину та до теперішнього часу до розташування в/ч НОМЕР_1 , підрозділів ІНФОРМАЦІЯ_3, правоохоронних органів добровільно не звернувся, з метою подальшого переховування та ухилення від кримінальної відповідальності, на виклики слідчого за повісткою та в телефонному режимі не з`являвся, з урахуванням воєнного стану в Україні та нестабільним рівнем безпеки у області, підсумовуючи вище викладене, є достатні підстави вважати, що особа може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та продовжувати вчиняти триваючий злочин, ухиляючись від військової служби.

Також судом не встановлено наявності у підозрюваного міцних соціальних зв"язків в Україні, місця реєстрації, нерухомого майна.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головноккомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

Також, слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що злочин, передбачений частиною 5 статті 407 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , має підвищену суспільну та національну небезпеку, оскільки вчинення вказаного злочину створює загрозу для безпеки держави у сфері оборони та має безпосередній вплив, оскільки ефективно дати відсіч агресору та здійснювати оборону країни без військовослужбовців неможливо.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до частини восьмої статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Разом з цим, згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Су вважає за необхідне визначити розмір застави у межах 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) з покладенням обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.

Також чинне законодавство наділяє слідчого суддю повноваженнями застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою на підставі відповідного клопотання слідчого, прокурора, однак не покладає обов`язку визначати місце виконання цього запобіжного заходу. Водночас вирішення питання про визначення місця виконання цього запобіжного заходу стосовно військовослужбовця віднесено до компетенції підрозділів Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , - задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів, з моменту затримання, тобто з 18 лютого 2025 року до 18 квітня 2025 року (включно) .

Виконання ухвали покласти на ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Одночасно визначити розмір застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 181 680 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разі внесення застави наступні обов`язки: -прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; -не відлучатися з Роздільнянського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; -повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; -здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; -утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії обов`язків у разі внесення застави - до 18 квітня 2025 року (включно).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ІНФОРМАЦІЯ_3 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1