Справа №705/3659/22
1-кс/705/93/25 УХВАЛА
27 січня 2025 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
В ході дізнання у кримінальному провадженні із вказаним автомобілем проведено всі необхідні слідчі дії та відповідно до викладених вище обставин факт підробки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу не знайшов свого підтвердження.
У судове засідання ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 не з`явилися, адвокат ОСОБА_4 подав заяву від 24.01.2025, в якій просив розгляд клопотання проводити без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.
Дізнавач СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, письмово подав заяву від 27.01.2025, в якій просив розглянути клопотання про зняття арешту без його участі, вказав, що проти скасування арешту не заперечує.
Дослідивши матеріали клопотання, взявши до уваги позицію дізнавача, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, зважаючи на таке.
14.10.2022 постановою дізнавача СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 призначено по даному кримінальному провадженні судово-технічну експертизу документів.
30.11.2022 постановою дізнавача СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 призначено по даному кримінальному провадженні судову експертизу комплексного дослідження транспортних засобів.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Пунктом 2 вказаної частини передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно зі ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що потреба в арешті обґрунтовувалась тим, що у органу досудового розслідування була необхідність у проведенні низки слідчих дій.
З урахуванням того, що на даний час необхідність в арешті майна відпала, наведене є підставою для його скасування.
З огляду на вище викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що доводи клопотання про скасування арешту є обґрунтованими, в подальшому застосуванні арешту потреба відпала, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту належить задовольнити.
Керуючись ст. ст. 103, 110, 174, 369, 371, 372 КПК України,
Клопотання задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1