Справа № 170/710/24
Провадження № 1-кп/170/39/25
У Х В А Л А

про зміну запобіжного заходу із застави на тримання під вартою

20 січня 2025 року смт Шацьк

Шацький районний суд Волинської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду та в режимі відеоконференції клопотання прокурора Любомльського відділу Ковельської окружної прокуратури Волинської області ОСОБА_3 про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу із застави на тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 05.07.2024 за № 0000294, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Битень, Ковельського району, Волинської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із середньою освітою, раніше судимого: 27.06.2023 Червоноградським міським судом Львівської області за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 34000 гривень, за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 05.07.2024 за № 0000294 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Клопотання прокурор обгрунтовує тим, що ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується в тому, що діючи повторно, у період з 07.06.2024 по 08.06.2024, перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідування місці, керуючись корисливим мотивом та метою незаконного заволодіння чужим майном шляхом обману, під приводом здійснення торгівлі криптовалютами на крипто біржових платформах з подальшим заробітком грошових коштів, зловживаючи довірою раніше знайомої ОСОБА_6 , під час телефонних розмов з мобільного номеру телефону НОМЕР_1 заздалегідь не маючи наміру виконувати зобов`язання щодо здійснення торгів, незаконно заволодів грошовими коштами в сумі 10000 гривень, які потерпіла 08.06.2024 о 11:28 год. добровільно перерахувала на банківську картку № НОМЕР_2 , яка емітована АТ КБ «Приватбанк» та належить ОСОБА_4 , яку він відправив повідомленням у мобільному застосунку «Instagram», чим завдав потерпілій ОСОБА_6 майнової шкоди на вказану суму.

Разом з тим, ОСОБА_4 у період з 08.06.2024 по 11.06.2024, перебуваючи у м. Луцьк, Луцького району Волинської області, діючи умисно в умовах воєнного стану, що діє на підставі Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, з наступними змінам, керуючись корисливим мотивом та метою незаконного заволодіння чужим майном шляхом обману, під приводом верифікації банківських карток для здійснення торгівлі криптовалютами на крипто біржових платформах та необхідності зарахувань грошових коштів на рахунки для їх подальшого повернення, зловживаючи довірою раніше знайомої ОСОБА_6 , під час телефонних розмов з мобільного номеру телефону НОМЕР_1 та листувань у мобільному застосунку «Instagram», заздалегідь не маючи наміру виконувати зобов`язання щодо здійснення торгів, незаконно заволодів грошовими коштами в сумі 165000 гривень, які потерпіла у період з 08.06.2024 по 11.06.2024 добровільно перерахувала на вказані під час листування у мобільному застосунку «Instagram» ОСОБА_4 банківські картки емітовані АТ «ПУМБ» № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 та АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_5 , видані на його ж ім`я, чим завдав потерпілій ОСОБА_6 значної майнової шкоди на вказану суму.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Любомльського районного суду Волинської області від 30.07.2024 року щодо ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 30280 грн. Відповідно до платіжної інструкції №9352-1577-0243-5743, підорюваний вніс заставу у вказаному розмірі.

Під час досудового розгляду встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 : може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки розуміє наслідки своїх дій та покарання у вигляді позбавлення волі, яке останньому загрожує, окрім того підозрюваний не має постійного місця проживання, стійкі соціальні зв`язки у нього відсутні, а оскільки Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 на даний час на території України діє правовий режим воєнного стану, підозрюваний може покинути територію України під виглядом біженця чи особи постраждалої під час військових дій, так як ризик втечі для останнього може бути розцінений як менш небезпечний, ніж як кримінальне переслідування та процедура виконання покарання; оскільки ОСОБА_4 , раніше судимий 27.06.2023 Червоноградським районним судом Львівської області за ч. 1 ст. 190 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 2000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 34000 гривень, який на даний час не сплачений та прострочується, та враховуючи, що впродовж 2024 року ОСОБА_7 неодноразово притягувався до адміністративних правопорушень, що свідчить про його антигромадський спосіб життя, підозрюваний не має на меті ставати на шлях виправлення, тому наявний ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обвинувальний акт щодо ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КПК України 13.09.2024 скеровано на розгляд Шацького районного суду Волинської області.

На даний час наявні підстави для зміни запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_4 з огляду на те, що останній свідомо ухиляється від суду, що ставить під загрозу забезпечення гарантії судового розгляду в межах розумних строків та відновлення порушених прав потерпілої.

ОСОБА_4 у жодне із призначених судом засідання не з`явився, поважність причин своєї неявки жодного разу не обгрунтував, доказів поважності причин неявки в суд не надав. Ухвалу суду про привід ОСОБА_4 виконано не було з причин відсутності інформації про місце перебування останнього.

Таким чином, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України знайшов своє реальне вираження, що свідчить про те, що запобіжний захід у виді застави не спроможний забезпечити виконання обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , як на обвинуваченого.

Більше того, виходячи з факту, що ОСОБА_4 не перебував ні за місцем зареєстрованого проживання, ні за місцем фактичного проживання, то застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту не є можливим з огляду на неспроможність забезпечення виконання обов`язків, покладених на обвинуваченого. Також, враховуючи обрану модель поведінки шляхом затягування процесу у формі переховування від суду, застосування домашнього арешту є не доцільним.

Також маючи непогашену судимість за попереднім вироком, ОСОБА_4 вчинив нові злочини проти власності, у зв`язку чим за ним зберігається ризик вчинення нових кримінальних правопорушень.

Виходячи з наведеного, прокурор вважає, що виключний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою буде достатньо спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 на час судового розгляду, а також забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні. Тому прокурор просив змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід із застави на тримання під вартою, з визначенням альтернативи внесення застави у розмірі 80 прожиткових розмірів для працездатних осіб, що становить 242240 гривень.

Також прокурор просив стягнути в дохід держави заставу у розмірі 10 прожиткових розмірів для працездатних осіб, що становить 30 280 гривень, внесену 22.08.2024 обвинуваченим ОСОБА_4 .

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому обґрунтувань.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували щодо зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 із застави на тримання під вартою. Просили застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, оскільки він має намір працевлаштуватись та відшкодувати потерпілій завдані збитки.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала клопотання прокурора.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190 КК України та ч. 3 ст. 190 КК України.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Любомльського районного суду Волинської області від 30.07.2024 в даному кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді застави в розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30280 грн. На ОСОБА_4 покладено обов`язки:

-з`являтись на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду у попередньо визначений час, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини - завчасно повідомити про це;

-повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;

На виконання ухвали слідчого судді ОСОБА_4 вніс заставу у вищезазначеному розмірі 22.08.2024.

18.09.2024 обвинувальний акт в даному кримінальному провадженні надійшов до суду.

ОСОБА_4 на виклику суду не з`являвся, здійснити його привід в судове засідання не виявилось за можливе, оскільки останній за місцем проживання відсутній, на телефонні дзвінки не відповідає, встановити його місцезнаходження органом поліції не виявилось за можливе.

За клопотанням прокурора ухвалами Шацького районного суду Волинської області від 04.12.2024 надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді взяття під варту, ОСОБА_4 оголошено в розшук.

18.01.2025 року о 20:21 год. обвинуваченого ОСОБА_4 затримано на підставі ухвали суду від 04.12.2024.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків; можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава, а також обов`язків обвинуваченого щодо явки до суду за викликом, суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності та звернути заставу (її частину) в дохід держави, у разі чого також застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Згідно п.3 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 після внесення у її встановленому розмірі, зневажливо поставився до виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, умисно не з`являвся в судові засідання за викликами, хоча був повідомлений про місце та розгляд справи, що на думку суду в подальшому, продовжуючи застосовувати до останнього запобіжні заходи не пов`язані з позбавленням волі, створить в очах суспільства уяву про безкарність та свавілля, а також неспроможність правоохоронних органів та суду забезпечити дотримання обвинуваченим вимог закону.

Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, те, що обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, раніше судимий, не сплатив штраф, як покарання призначене йому судом, не має постійного місця проживання, усвідомлюючи не відтворність покарання за вчинення інкримінованих злочинів, може переховуватись від суду, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки будучи особою, у якої судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку, на шлях виправлення не став та знову, вчинив нові умисні злочини проти власності, що свідчить про схильність останнього до вчинення злочинів та небажання стати на шлях виправлення, суд вважає, що за цих обставин лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти зазначеним ризикам, без визначення розміру застави, оскільки для нього вона не стала достатнім запобіжником, а інші менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, не можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України, зокрема, його належну процесуальну поведінку та запобігання переховуванню від суду.

Згідно вимог ч.8, 9, 10 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Встановлені в судовому засіданні факти неявки обвинуваченого в судові засідання без повідомлень про поважність причин, становлять визначені процесуальним законом підстави за клопотанням прокурора звернення застави, внесеної за обвинуваченого ОСОБА_4 на підставі ухвали слідчого судді Любомльського районного суду Волинської області від 30.07.2024 року, в дохід держави у відповідності до ч.8 ст.182 КПК України, якими передбачено зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України звернутої в дохід держави застави.

Відповідно у такому разі, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та за сукупності наведених вище обставин, суд вважає за необхідне застосувати у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави, що буде достатнім для неухильного виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання вказаних ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 331, 372, 376 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід із застави у розмірі 10 прожиткових розмірів для працездатних осіб, що становить 30 280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень на тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на шістдесят днів до 18.03.2025.

Строк рахувати з моменту затримання ОСОБА_4 , з 20:21 год. 18.01.2025.

Звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України, внесену 22.08.2024 заставу, визначену ОСОБА_4 в розмірі 10 прожиткових розмірів для працездатних осіб, що становить 30 280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця тримання під вартою.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 21.01.2025

Суддя /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом

Суддя Шацького районного суду Волинської області ОСОБА_1