Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3941/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2025 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду в місті Києві клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження №0000627 від 20.03.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

У С Т А Н О В И В:

Слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000627 від 20.03.2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 20.03.2025 близько 05 год. 40 хв., ОСОБА_5 перебуваючи за вищевказаною адресою АДРЕСА_1 , проник до підвального приміщення через вікно багатоповерхового будинку, в подальшому знаходячись у підвальному приміщенні, та користуючись заздалегідь підготовленим знаряддям, відрізав з однієї сторони силовий мідний кабель ВВГ нг-LS(нд) 4х16, довжиною 16.5 м., який належить ЖБК «ВЕРСТАТ-11», та змотав його.

У подальшому, ОСОБА_5 , змотуючи силовий мідний кабель ВВГ нг-LS(нд) 4х16 з метою його викрадення, з причин, що не залежали від його волі, не вчинив усіх дій, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, так як був викритий іншою особою. Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_5 намагався спричинити ЖБК «ВЕРСТАТ-11» () майнову шкоду на загальну суму 6858,23 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у незакінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, пов`язане з проникненням до сховища, коли особа з причин, що не залежали від її волі, не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Подане клопотання прокурор обґрунтовує зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності, зокрема, фактичними даними, що містяться у: протоколі прийняття заяви про вчинене кримінального правопорушення від 20.03.2025 від ОСОБА_7 ; протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 20.03.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.03.2025; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 20.03.2025; повідомлення про підозру від 09.09.2024.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція передбачає покарання у вигляді позбавленням волі строком до восьми років, оскільки злочин вчинено під час воєнного стану.

Враховуючи вищенаведене, на думку слідчого, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчої з підстав викладених в ньому, обґрунтувавши поясненнями просив суд його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необгрунтованість підозри, з матеріалів справи не вбачається та не зрозуміло, яка шкода заподіяна підозрюваним, що саме вилучалось у підозрюваного, і чому вилучене майно вважається знаряддям злочину, не зрозуміло хто був допитаний як свідок, тому просив застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме, домашній арешт.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав пояснення захисника, пояснив, що в будинку було відкрите вікно, заліз погрітися, але нічого не вчиняв та не викрадав.

Слідчий суддя заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, прийшов до наступного висновку.

Слідчим суддею, встановлено, що слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000627 від 20.03.2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Про підозру у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення, 20.03.2025 повідомлено ОСОБА_5 , що його дії кваліфіковані за ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, що полягає у вчиненні незакінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, пов`язане з проникненням до сховища, вчиненого в умовах воєнного стану, а саме коли особа з причин, що не залежали від її волі, не вчинила усіх дій, які вважала необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відноситься до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до восьми років, оскільки злочин вчинено під час дії воєнного стану.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування.

Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінального правопорушення від 20.03.2025 від ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 20.03.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.03.2025; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 20.03.2025; повідомленням про підозру від 09.09.2024.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, тобто в нього відсутні місці соціальні зв`язки, які достатні для уникнення ризику переховування.

При аналізі ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що підозрюваному інкримінується вчинення умисного тяжкого злочину повторно, постійного законного джерела доходу немає, а тому, може вчиняти злочин з метою особистого збагачення.

При цьому, судом враховується той факт, що Вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 26.05.2020 ОСОБА_5 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень (за 16 епізодами), передбачених ч. 3 ст. 185 КК України та призначено покарання з позбавленням волі на три роки. Інкриміновані підсудному злочини полягали у заволодінні електрогальмівних котушок з машинних відділів.

Згідно частин 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому суд приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.

Задовольняючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Зважаючи, що слідчим не було обґрунтовано підстав для поклдення на підозрюваного обов`язків визначених ст. 194 КПК України, суд залишає без задоволення клопотання в цій частині.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчої СВ Подільського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження №0000627 від 20.03.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити;

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб;

Ухвала слідчого судді діє до 18 травня 2025 року, включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;

Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в сумі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва для внесення застави: Реквізити депозитних рахунків для зарахування коштів, внесених у вигляді застави (частки майна, попередньо визначеної суми судових витрат тощо), Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, Банк отримувача ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA1012089, при внесенні якої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - звільнити;

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній Ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави;

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підлягає направленню до державної установи «Київський слідчий ізолятор»;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1