Справа № 461/9483/24
Провадження № 1-кс/461/7364/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу тримання під вартою

28.11.2024 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, працюючого водієм міжнародних перевезень ПП «Еліттранс», одруженого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 , 2010 р.н., Рената, 2009 р.н., військовозобов`язаного, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні, внесеному 26.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000280, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України,-

в с т а н о в и в:

28.11.2024 слідчий в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 діб, із можливістю внесення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, та покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом; не відлучатися з місця фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання; невідкладно здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи (при наявності), що дають право на виїзд за межі України.

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000280 від 26.11.2024, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України.

З матеріалів провадження вбачається, що громадянин України ОСОБА_5 , працюючи водієм ПП «Еліттранс» (смт. Березнікувате Миколаївської області), 26.11.2024 здійснював вантажним автомобілем марки «MAN», р.н. НОМЕР_1 з напівпричепом марки «KRONЕ», р.н. НОМЕР_2 , перевезення з України в Республіку Польща товару «томатна паста». При цьому він взяв з собою у дорогу пристрій для куріння наркотичних речовин та 3 паперові пакетики з подрібненою речовиною рослинного походження із вмістом наркотичного засобу канабісу загальною масою брутто 21,4 гр.

В подальшому, слідуючи близько 09 години 20 хвилин 26.11.2024 через МАПП «Шегині» Львівської митниці, що за адресою: АДРЕСА_2 , у напрямку на виїзд з України зазначеним вище вантажним автомобілем з напівпричепом, ОСОБА_5 умисно, незаконно, контрабандним способом, з приховуванням від митного контролю у бардачку-шухляді кабіни автомобіля, намагався перемістити через митний кордон України 3 паперові пакетики з подрібненою речовиною рослинного походження із вмістом наркотичного засобу канабісу загальною масою брутто 21,4 гр, що належить до наркотичних засобів, обіг яких обмежено, а також пристрій для куріння канабісу.

Зазначену вище речовину у пакетах ОСОБА_5 до митного контролю не пред`явив та жодними своїми діями не повідомив працівників митниці і прикордонної служби про їх наявність та намір перемістити їх через державний кордон України, однак вони були виявленні в ході проведення спільного прикордонно-митного контролю в бардачку-шухляді кабіни транспортного засобу.

Під час проведення 26.11.2024 співробітниками УСБУ у Львівській області огляду місця події у зазначеному митному пості в присутності ОСОБА_5 , останній, з метою уникнення від кримінальної відповідальності шляхом знищення предмету контрабанди, раптово наблизився до оглядового стола та намагався порозривати зазначені вище 3 пакети, розсипаючи таким чином на стіл та підлогу наявну у них подрібнену речовину рослинного походження, у чому йому було перешкоджено. Зібрана зі столу та підлоги речовина рослинного походження із вмістом канабісу була поміщена у два поліетиленові пакети, вага нетто якої у першому з них склала 8,55 гр, у другому 7,29 гр.

26.11.2024 ОСОБА_5 на підставі ст.208 КПК України затримано як підозрюваного у даному кримінальному провадженні.

27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України.

Повідомлена ОСОБА_5 підозра підтверджується зібраними доказами, а саме: повідомленням та рапортом оперативного співробітника про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України, від 26.11.2024; протоколом огляду місця події у МАПП «Шегині» Львівської митниці, за адресою: АДРЕСА_2 , від 26.11.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 26.11.2024; протоколом огляду відеозапису від 26.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 26.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 26.11.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 26.11.2024; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 27.11.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Доцільність застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу пов`язана з тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України, який є тяжким злочином у розумінні ст.12 КК України, санкцією якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а також існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені ст.177 КПК України.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України, який є тяжким злочином у розумінні ст.12 КК України, санкцією якої передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а отже, розуміючи наслідки притягнення до відповідальності, з метою її уникнення, існують ризики того, що він може і переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , під час проведення з його участю 26.11.2024 співробітниками УСБУ у Львівській області огляду місця події у МП «Шегині», з метою уникнення від кримінальної відповідальності, намагався знищити предмет контрабанди.

Ураховуючи вищевикладене, у випадку застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, останній достовірно знаючи про місце перебування предметів, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку. Крім того, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може спілкуватися з причетними до вчинення кримінального правопорушення особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування та притягнення винних до кримінальної відповідальності та зможе надавати останнім допомогу у переховуванні від органу досудового розслідування.

Ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, виражається у тому, що отримавши матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, даних свідків, які можуть у подальшому надати органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній, перебуваючи на волі матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз, у тому числі із застосуванням насильства з метою зміни або відмови їх від показів.

Зухвалість дій, вчинених ОСОБА_5 під час проведення за його участю огляду місця події в МП «Шегині» Львівської митниці, які полягали у знищенні предметів контрабанди, свідчить про відсутність у підозрюваного будь-яких моральних принципів та дає підстави вважати, що ОСОБА_5 , розуміючи невідворотність покарання за вчинені ним діяння, намагатиметься у будь-який спосіб уникнути відповідальності, що вказує на існування ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України.

Із урахуванням вказаних ризиків, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних рішень та унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню.

Оцінюючи особу підозрюваного, з врахуванням статті ст.178 КПК України, орган досудового розслідування приходить до висновку, що ОСОБА_5 працездатний, раніше не судимий, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали утриманню його в слідчому ізоляторі, не хворіє. Характер та обставини вчиненого ним правопорушення, характеризують його як особу, що не має достатніх моральних цінностей, схильну до вчинення кримінальних правопорушень.

Так, при вирішенні питання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить врахувати характер вчиненого кримінального правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, що має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, керуючись вимогами п.5 ч.4 ст.183 КПК України, просить визначити максимальний розмір застави, передбачений чинним кримінальним процесуальним кодексом України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, а саме 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 грн.

Вказані ризики є вагомими та не можуть бути усунуті у менш обтяжливий спосіб, ніж тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити. Вказав, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання сторони обвинувачення, та просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Вважає, що органом досудового розслідування не доведені ризики позапроцесуальної поведінки ОСОБА_5 та такі є припущеннями. Сама тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, не є виправданим у застосуванні найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою. Також прокурором не доведено, що застовування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 . На даний час підозрюваний переосмислив свою поведінку, визнав вину та дав визнавальні покази. У випадку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою просить визначити розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника, просив застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Додатково пояснив, що має середню освіту, працює водієм міжнародних перевезень ПП «Еліттранс», позитивно характеризується за місцем праці, має заробітну плату 9000 грн на місяць, одружений, його дружина офіційно не працює, займається продажем котиків, має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 , 2010 р.н., Рената, 2009 р.н., військовозобов`язаний, раніше не судимий, та просив врахувати вказані обставини при вирішенні слідчим суддею клопотання слідчого.

Заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом УСБУ у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 26.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000280, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 26.11.2024, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий о 17 годині 47 хвилин 26.11.2024, в порядку ст.208 КПК України.

27.11.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні закінченого замаху на контрабанду наркотичного засобу, тобто у закінченому замаху на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю наркотичного засобу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України.

Згідно змісту статтей 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).

Згідно положень ст.178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.1. ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України, яке у відповідності до положень ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбаченого покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Дослідивши матеріали долучені до клопотання, а саме:

- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, згідно якого 26.11.2024 внесені відомості у кримінальному провадженні №0000280, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України;

- рапорт оперуповноваженого 3 відділу ГВ ЗНД Управління СБУ у Львівській області ОСОБА_11 від 26.11.2024 про виявлення кримінального правопорушення;

- повідомлення №410/24 від 26.11.2024 про протиправне діяння, що містить ознаки злочину;

- протокол огляду місця події від 26.11.2024 та долучену до нього фототаблицю;

- акт проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 26.11.2024;

- протокол затримання особи ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення від 26.11.2024;

- постанову про визнання речовими доказами від 26.11.2024;

- протокол огляду від 26.11.2024;

- протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 від 26.11.2024;

- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 27.11.2024,

вважаю, обґрунтованою пред`явлену ОСОБА_5 підозру, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в клопотанні слідчого, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, у кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Кримінальне правопорушення, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі, на строк від п`яти до восьми років, а тому страх та невідворотність в майбутньому покарання за вчинене ним діяння, може спонукати останнього перебуваючи на волі ухилитися від органів досудового розслідування, суду з метою уникнення покарання. Водночас, суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Слідчий суддя вважає встановленим ризик, передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, що обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , під час проведення з його участю 26.11.2024 співробітниками УСБУ у Львівській області огляду місця події у МП «Шегині», з метою уникнення від кримінальної відповідальності, намагався знищити предмет контрабанди.

Ураховуючи вищевикладене, у випадку застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, останній достовірно знаючи про місце перебування предметів, за допомогою яких було реалізовано злочинний намір, може їх знищити, спотворити, приховати, не надавши органам досудового розслідування можливості встановити місце їх перебування та вилучити у встановленому законом порядку. Крім того, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може спілкуватися з причетними до вчинення кримінального правопорушення особами з приводу планів укриття злочинної діяльності, знищення, приховання та спотворення речових доказів, що негативно вплине на подальше здійснення досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає доведеним ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, що полягає у тому, що отримавши матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 володітиме інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних, даних свідків, які можуть у подальшому надати органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, у зв`язку з чим останній, перебуваючи на волі матиме можливість безперешкодно впливати на вказаних учасників процесу шляхом підкупу, примусу, погроз, у тому числі із застосуванням насильства з метою зміни або відмови їх від показів.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначених ст.615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК).

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема негативно впливати на хід досудового розслідування, перешкоджати проведенню слідчих дій, узгоджувати свої показання з показаннями інших осіб, які визнані свідками, давати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування, з метою створення собі алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу, слідчим суддею враховуються дані про особу підозрюваного, його сімейний та матеріальний стан, а саме те, що підозрюваний з середньою освітою, працює водієм міжнародних перевезень ПП «Еліттранс», позитивно характеризується за місцем роботи, одружений, його дружина офіційно не працює, займається продажем котиків, має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 , 2010 р.н., Рената, 2009 р.н., військовозобов`язаний, раніше не судимий, а також те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення у сфері незаконного обігу наркотичних засобів,, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Враховуючи сукупність наведених обставин, особу підозрюваного, та те, що стороною обвинувачення доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Жодних даних, котрі б свідчили про те, що підозрюваний за станом здоров`я не може утримуватися в закладі тимчасового обмеження волі матеріали клопотання не містять та такі не були надані стороною захисту.

При цьому, наявність тих обставин, що підозрюваний позитивно характеризується за місцем роботи, має на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_7 , 2010 р.н., Рената, 2009 р.н., раніше не судимий, не мають такого ступеню довіри, що можуть бути враховані як такі, що мають запобіжний вплив на процесуальну поведінку підозрюваного та не є, в даному випадку, безумовними підставами для застосування йому більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч.1 та ч.2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Згідно протоколу затримання від 26.11.2024, ОСОБА_5 був затриманий 26.11.2024 о 17 годині 47 хвилин в порядку ст.208 КПК України, а тому строк тримання під вартою слід обчислювати із вказаного моменту.

Окрім цього, за приписами ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч.4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, як приклад рішення від 22.05.2018 у справі «Гафа проти Мальти», ЄСПЛ зазначає, що оскільки питання, яке розглядається, тобто питання тримання особи під вартою, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5 Конвенції, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення.

На переконання слідчого судді, розмір застави, про який слідчий та прокурор просять у клопотанні, є занадто непомірним для підозрюваного, та підлягає зменшенню з огляду на те, що органом досудового розслідування визначений розмір застави у сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб жодними доказами, що стосуються наявності таких коштів в підозрюваного ОСОБА_5 чи його родичів не обґрунтований.

Слідчий суддя, визначаючи розмір застави, бере до уваги обставини кримінального провадження, майновий стан підозрюваного ОСОБА_5 , який працює водієм міжнародних перевезень ПП «Еліттранс», має заробітну плату 9000 грн на місяць, його дружина офіційно не працює, займається продажем котиків, та вважає за необхідне визначити заставу - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки, та не порушує права підозрюваного, підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 слідчий суддя не вбачає.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним або заставодавцем внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного відповідні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182, 184, 186, 193-194, 196, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

клопотання слідчого в ОВС 1-го відділення слідчого відділу Управління СБ України у Львівській області ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою на строк 60 діб, - тобто до 17:47 год. 24.01.2025, із утриманням його у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 гривень (сто двадцять одна тисяча сто двадцять), яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 його право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду №UA0000757, банк ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742, одержувач ТУ ДСА України у Львівській області.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі ДУ «Львівський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрюваний ОСОБА_5 підлягає негайному звільненню з-під варти.

Про внесення застави та звільнення підозрюваного з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави, наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяці, до 28.01.2025:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі м. Кропивницький без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) невідкладно здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи (при наявності), що дають право на виїзд з України.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на заступника начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 02.12.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1