Справа № 203/3956/24
Провадження № 1-кс/0203/2330/2024
УХВАЛА

14 серпня 2024 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні №0000501, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

09 серпня 2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09 серпня 2024 року клопотання 203/3956/24 було розподілено головуючому судді ОСОБА_1 , яка передана канцелярією суду 12.08.2024 року.

Вивчивши подані документи, слідчий суддя вважає, що зазначене вище клопотання підлягає поверненню за таких підстав.

До повноважень слідчого судді суду належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч.1 ст.3 цього Кодексу).

Так, накладення арешту та його скасування, врегульовані ст. ст. 171, 174 КПК України, що передбачають подання особою клопотання, зміст якого визначається за загальними правилами ст. 171 КПК України.

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як встановлено судом, клопотання подане від імені командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про зняття арешту, заявлене у кримінальному провадженні №0000501, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України.

Положення ст. 641 КПК України передбачають, що представником юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

При цьому, суд зазначає, що під час звернення до слідчого судді представником юридичної особи має бути підтверджено її повноваження на відповідні дії (уповноважувати інших осіб на представництво, підписання клопотання, долучення доказів, засвідчення копій документів та їх подання тощо).

Так, із поданого клопотання вбачається, що воно підписано командиром військової частини НОМЕР_1 підполковником ОСОБА_3 , при цьому на підтвердження повноважень юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження під час досудового розслідування долучено витяг із наказу командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » №480 від 26.10.2023 р., де зазначено, що майора ОСОБА_3 , заступника командира батальйону НОМЕР_2 окремого стрілецького батальйону 23 окремої механізованої бригади призначено командиром НОМЕР_2 окремого штурмового батальйону, ВОС НОМЕР_3 , що не дає підстав стверджувати, що наданий доказ є належними, прийнятними та такими, що підтверджує повноваження ОСОБА_3 на відповідні дії (уповноважувати інших осіб на представництво, підписання клопотання, долучення доказів, засвідчення копій документів та їх подання тощо), а саме дії від імені військової частини НОМЕР_1 .

Відповідно до п. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Крім того, слід звернути увагу заявника Г ОСОБА_4 на те, що до поданого ним клопотання не додано і копію процесуального документу, яким накладено арешт на майно, матеріали клопотання не містять будь-яких письмових доказів щодо кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на відповідне майно, що крім іншого унеможливлює належне визначення територіальної юрисдикції при розгляді даного клопотання.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику, однак зазначене не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала заяву, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 172, 174, 304, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання командира військової частини НОМЕР_1 підполковника ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000501, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України повернути особі, що його подала.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня з дня її постановлення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1