ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/1604/24 Справа № 206/2573/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря ОСОБА_5 ,

прокурорів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ( врежимі відеоконференції),

представника потерпілого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000124 від 17 червня 2022 року, за апеляційними скаргами обвинуваченого ОСОБА_10 , а також захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 , на вирок Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2024 року щодо

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у місті Дніпропетровськ, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

Вироком Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2024 року ОСОБА_11 засуджено за ч. 1 ст. 249 КК України до покарання у виді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн.

Згідно з обставинами, встановленими судом, 16 червня 2022 року приблизно о 23 годині 00 хвилин у ОСОБА_11 виник злочинний умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, а саме на незаконне добування водних біоресурсів (вилов риби) у водному об`єкті загального користування - річці Самара в м. Дніпро з використанням заборонених знарядь лову у заборонений період часу.

Відповідно до наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22 березня 2022 року №34 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області», встановлено заборону на любительське рибальство з плавзасобів під час руху риби на нерест та на період її нересту у водоймах, підконтрольних Управлінню Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області у такі терміни: у Дніпровському (Запорізькому) водосховищі з 11 квітня по 20 червня 2022 року.

Так, ОСОБА_11 грубо порушуючи вимоги ст. 13 Конституції України, Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 26 червня 1991 року №1268-ХІІ (зі змінами), Закон України «Про тваринний світ» від 13 грудня 2001 року №2894-ІІІ з послідуючими змінами, Закон України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08 липня 2011 року №3677-VI зі змінами, Правила любительського і спортивного рибальства, та Порядок здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126, Наказ Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22 березня 2022 року №34 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області», Розпорядження начальника обласної військової адміністрації №87/0/527-22 від 29 березня 2022 року «Про заборону використання суден та вилову водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану», вчинив злочин в сфері раціонального використання та охорони риб та їх відтворення, заподіявши істотну шкоду державі в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, за наступних обставин.

16 червня 2022 року приблизно о 23 годині 00 хвилин, тобто у заборонений у зв`язку з оголошенням на території України воєнним станом час, ОСОБА_11 , перебуваючи на березі річки Самара, в районі вул. Томська, що в м. Дніпрі, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, у заборонений період часу - у період нересту, не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним промислом, виданого компетентним органом у встановленому законом порядку, за допомогою гумового човна «Skipper» відплив від берега р. Самара та, руками, закинув у воду заздалегідь заготовлену «жилкову сітку», тим самим встановив заборонене знаряддя лову риби.

Наступного дня, а саме 17 червня 2022 року близько 04 години 00 хвилин ОСОБА_11 , прийшовши на берег вищевказаної річки Самари, в районі вул. Томська, що в м. Дніпрі, та продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним промислом, порушуючи ст. 13 Конституції України, Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 26 червня 1991 № 1268-ХІІ (зі змінами), Закон України «Про тваринний світ» від 13 грудня 2001 року №2894-ІІІ з послідуючими змінами, Закон України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08 липня 2011 року №3677-VI зі змінами, Правила любительського і спортивного рибальства, та Порядок здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126, Наказ Управління Державного агентства рибного господарства у Дніпропетровській області від 22 березня 2022 року №34 «Про встановлення весняно-літньої заборони лову риби у рибогосподарських водних об`єктах, підконтрольних Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області», Розпорядження начальника обласної військової адміністрації №87/0/527-22 від 29 березня 2022 року «Про заборону використання суден та вилову водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану», відпливши від берега за допомогою гумового човна «Skipper», діючи умисно протиправно, у заборонений період часу - у період нересту, руками витягнув раніше встановлену ним «жилкову сітку», у якій знаходились 1 голова риби виду «сазан», 2 голови риби виду «судак», 1 голова риби виду «окунь», 1 голова риби виду «карась сріблястий» та 1 рак, яку ОСОБА_11 поклав у свій гумовий човен марки «Skipper» та відплив назад до берега р. Самара, де був зупинений працівниками поліції. Тим самим, ОСОБА_11 , шляхом незаконного вилову риби цінних порід заподіяв істотну шкоду державі в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області на загальну суму 18 955 грн.

В апеляційній скарзі захисник обвинуваченого просить вирок скасувати та закрити кримінальне провадження на підставі п. 2 ст. 284 КПК України, за відсутністю в діях ОСОБА_11 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, відмовивши при цьому у задоволенні цивільного позову прокурора.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги адвокат посилається на те, що після скасування попереднього вироку у справі прокурором було змінено обвинувачення, однак збільшено його обсяг в частині доведеності заподіяної істотної шкоди обвинуваченим. Поряд із цим прокурором порушено право обвинуваченого на захист, оскільки ОСОБА_11 вже було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинені ним дії.

Окрім наведеного, на переконання захисника, винуватість обвинуваченого є недоведеною. Захисник зазначає, що суд не надав належної оцінки показанням обвинуваченого, який під час судового розгляду повідомив про те, що риболовні сітки йому не належать та він лише намагався виплутати рибу. Поряд із цим, суд не врахував тих обставин, що відносно ОСОБА_11 було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП та зазначена справа не розглянута. При цьому, аналіз норм КУпАП та практики Верховного Суду свідчить про те, що ОСОБА_11 з моменту складання протоколу вже притягнутий до відповідальності, тоді як вимоги ст. 61 Конституції України виключають можливість притягнення особи двічі до юридичної відповідальності. З наведених обставин захисник вважає недопустимими всі докази, на які посилається суд у вироку. Окрім цього, захисник звертає увагу на те, що відомості про вилучення речових доказів містяться як в протоколі про адміністративне правопорушення, так і в протоколі огляду місця події, складеному після оформлення адміністративного правопорушення. Більш того, відповідно до накладної, рибу на зберігання замість працівника поліції здає інспектор ОСОБА_12 та при цьому сама накладна була надана органам дізнання лише 06.07.2022. Серед іншого, захисник вважає, що суд не надав належної оцінки діям співробітників патрульної поліції ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які зазначили, що в період патрулювання в них були вимкнені нагрудні камери. Водночас, суд помилково надав перевагу показанням свідка ОСОБА_12 , який не зміг чітко пояснити хто саме вилучив речові докази та де зберігається риба, а також не врахував, що ОСОБА_9 не була очевидцем подій.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника, який підтримав апеляційну скаргу, прокурора, який просив вирок залишити без змін, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, в зазначеному кримінальному провадженні суд апеляційної інстанції переглядає вирок суду в межах апеляційних скарг.

Висновки суду про доведеність винуватості ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, за встановлених судом обставин, відповідають фактичним обставинам кримінального провадження та є обґрунтованими.

Порушень кримінального процесуального закону під час встановлення фактичних обставин вчинення злочину, які могли б істотно вплинути на висновки суду про винуватість обвинуваченого та на кваліфікацію його дій, колегією суддів не встановлено.

Так, винуватість обвинуваченого у вчиненні інкримінованого йому злочину повністю підтверджується дослідженими в ході судового розгляду:

- показаннями обвинуваченого ОСОБА_11 , який хоча і не визнав свою вину, проте не заперечував, що дійсно плавав на гумовому човні по річці Самара в місті Дніпрі, а також піднімав сітку у човен, однак почувши звук катера, який рухався в його бік, викинув витягнуту ним сітку за борт, яка не потонула та залишилась на поверхні води біля човна. На прохання працівників поліції раніше знайомих йому ОСОБА_13 та ОСОБА_15 , він витяг з води сітку, після чого вони відтягли його човен на берег, дістали сітку з рибою та запросила на місце події понятого, а також викликали працівника рибоохоронної інспекції та слідчо-оперативну групу. Про діючий на той час період нересту та заборони вилову риби він знав;

- показаннями представника потерпілого - ОСОБА_9 , яка пояснила, що ОСОБА_11 було затримано у зв`язку із тим, що він 17 червня 2022 року плаваючи на гумовому човні на річці ОСОБА_16 , у заборонений нерестовий період, здійснював добування риби забороненими знаряддями лову сітками, чим наніс збитки державі. Відносно ОСОБА_11 відразу було складено протокол про адміністративне правопорушення, підраховано спричинені ним збитки та викликано слідчо-оперативну групу. Складений відносно ОСОБА_11 протокол про адміністративне правопорушення не направлявся до суду, а тому останній не був притягнутий до адміністративної відповідальності;

- показаннями свідка ОСОБА_12 - інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровській області, який вказав на те, що вночі 17 червня 2022 року його було викликано для складання протоколу про адміністративне правопорушення, в якому фіксувались лише обставини вказаного правопорушення. Приїхавши на місце, він побачив, як поліцейські та ОСОБА_11 стояли поруч з гумовим човном та сіткою, в якій знаходилась риба, а саме сазан, судак, окунь, карась сріблястий та рак. На місці було складено протокол про адміністративне правопорушення та викликано слідчо-оперативну групу, які в свою чергу фіксували обставини події. Вилучену сітку та човен було передано на зберігання до Самарського відділу поліції;

- показаннями свідка ОСОБА_13 - заступника командира взводу № 1 РОВО Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, який пояснив, що близько 02 години 03 години ночі, здійснюючи патрулювання на катері з напарником- ОСОБА_15 , вони побачили, як чоловік, перебуваючи у гумовому човні тягне сітку у човен в період нересту, а коли вони підійшли до нього ближче, то виявили, що це раніше знайомий ОСОБА_11 , якого до цього вже кілька разів затримували на воді. На питання щодо наявності у ОСОБА_11 дозвільних документів на добування риби, останній відповів, що немає відповідних документів, після чого вони разом попрямували на берег, де було викликано співробітника рибоохоронного патруля та слідчо-оперативну групу;

- показаннями свідка ОСОБА_15 - інспектора взводу № 1 РОВО Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, який надав показання аналогічні за змістом тим, що надав свідок ОСОБА_13 ;

- протоколом огляду місця події від 17 червня 2022 року, яким зафіксовано огляд ділянки місцевості, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , за координатами місцевості 48.27119 / 35.07486 (координати місцевості при застосуванні мобільного додатку «Google Maps»), - берегу річки Самара, під час якого виявлено та вилучено: гумовий човен зеленого кольору марки «Skipper», сітку жилкову, а також 1 рак, 1 рибу сазан, 2 риби судак, 1 рибу окунь, 1 рибу карась сріблястий (т. 1 а. с. 8-10);

- копією опису знарядь незаконного добування водних живих ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, спеціальних документів, водних живих ресурсів вилучених у ОСОБА_11 згідно протоколу № 048030 від 17 червня 2022 року, складеного провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів « ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_12 , з якого вбачається, що вилучено: зелений човен «Skipper»; сітку жилкову L 100, H 1,8, яч. 90х90; сазан 1 шт. масою 3,5 кг; судак 2 шт. масою 3 кг; окунь 1 шт. масою 0,3 кг; карась сріблястий 1 шт. масою 0,7 кг; рак 1 шт. масою 0,1 кг (т. 1 а. с. 39);

- копією розрахунку збитків до протоколу № 048030 відносно ОСОБА_11 проведеного провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровській області ОСОБА_12 , згідно з яким загальна вартість риби, а саме: сазана 1 шт., судака 2 шт., окуня 1 шт., карася сріблястого 1 шт., раку 1 шт. складає 18 955,00 гривень (т. 1 а. с. 40);

- висновком експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/104-22/21977-ЕК від 02 серпня 2022 року, з якого вбачається, що в обсязі наданих на дослідження документів документально підтверджується розрахунок суми збитків до протоколу № 048030 про вчинення адміністративного правопорушення, спричинених діями ОСОБА_11 , пов`язаними з незаконним виловом риби, складений 17 червня 2022 року провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_12 , на підставі доповнення № 1 до постанови КМУ від 21 листопада 2011 року № 1209 в редакції постанови КМУ від 06 жовтня 2021 року №1039, на загальну суму 18 955,00 гривень (т. 1 а. с. 47-50);

- наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Дніпропетровській області № 34 від 22 березня 2022 року, яким визначено заборону любительського рибальства з плавзасобів під час руху риби на нерест та на період її нересту у Дніпровському (Запорізькому) водосховищі з 11 квітня до 20 червня 2022 року.

Надаючи оцінку цим доказам, у колегії суддів відсутні сумніви у їх належності та допустимості. Ці докази у своїй сукупності суд вважає достатніми для доведеності винуватості обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а тому не вбачає підстав визнати наведені у вироку висновки суду такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

Матеріалами провадження об`єктивно підтверджується, що обвинувачений не заперечував факт перебування на воді та спроби дістати сітку, що під час судового розгляду засвідчили свідки ОСОБА_13 та ОСОБА_15 . При цьому, показаннями вказаних свідків, а також протоколами огляду підтверджується наявність у вказаній сітці раку та риби, що не заперечував й сам обвинувачений.

Що стосується правильності кваліфікації дій обвинуваченого, то суду звертає увагу на те, що вилов риби останній здійснював у заборонений період нересту.

У постанові від 21 квітня 2021 року (справа № 708/392/18), Верховний Суд зауважив, що відповідальність за кримінальне правопорушення проти довкілля, передбачене ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода може є істотною, можуть вказувати, зокрема, таке: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності для того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КУпАП.

З урахуванням наведених висновків, колегія суддів вважає доведеним факт спричинення обвинуваченим істотної шкоди, а тому не вбачає підстав для сумнів у правильності кваліфікації його дій за ч. 1 ст. 249 КК України.

Що стосується доводів сторони захисту про невідповідність висновків суду фактичним обставинам провадження, то вони свого підтвердження під час апеляційного розгляду не знайшли.

Так, обґрунтовуючи свої вимоги про необхідність скасування вироку, захисник посилається на те, що прокурором було збільшено обсяг обвинувачення в частині доведеності заподіяння істотної шкоди, а також порушено право обвинуваченого на захист, оскільки ОСОБА_11 вже притягнуто до адміністративної відповідальності, що свідчить про недопустимість всіх зібраних у справі доказів.

Надавши оцінку вказаним доводам, колегія суддів не вважає права обвинуваченого порушеними.

У відповідності з вимогами ст. 338 КПК України, з метою зміни правової кваліфікації та/або обсягу обвинувачення прокурор має право змінити обвинувачення, якщо під час судового розгляду встановлені нові фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа.

Дійшовши до переконання, що обвинувачення потрібно змінити, прокурор після виконання вимог статті 341 цього Кодексу складає обвинувальний акт, в якому формулює змінене обвинувачення та викладає обґрунтування прийнятого рішення. Копії обвинувального акта надаються обвинуваченому, його захиснику, потерпілому, його представнику та законним представникам, а також представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Обвинувальний акт долучається до матеріалів кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор змінив обвинувачення, скористувавшись своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 338 КПК України, та при цьому не збільшив його обсяг, а лише конкретизував беззаперечно встановлені під час досудового розслідування обставини незаконного вилову обвинуваченим риби цінних порід у заборонений період нересту.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що вказані дії були обумовлені рішенням Дніпровського апеляційного суду від 05 жовтня 2023 року, яким було скасовано раніше ухвалений відносно обвинуваченого виправдувальний вироку, в тому числі з підстав ненадання оцінки доказам на підтвердження вказаних обставин.

Що стосується доводів сторони захисту про те, що обвинуваченого було притягнуто до адміністративної відповідальності, то вони не заслуговують на увагу, оскільки за складеним відносно ОСОБА_11 протоколом про адміністративне правопорушення № 048030 від 17 червня 2022 року за ч. 4 ст. 85 КУпАП, постанова про накладення адміністративного стягнення не приймалась, а з пояснень представника потерпілого ОСОБА_9 вбачається, що вказаний протокол на розгляд до суду взагалі не передавався. За цих обставин, сам по собі факт складання відносно ОСОБА_11 протоколу про адміністративне правопорушення не свідчить про те, що останнього притягнуто до адміністративної відповідальності.

Щодо доводів апелянтів про ненадання належної оцінки показанням обвинуваченого, який вказав на те, що сітки йому не належать, а він лише намагався виплутати рибу, то їх суд розцінює виключно як спосіб захисту.

На переконання колегії суддів, сукупність даних про перебування обвинуваченого у човні на воді у ранковий час доби, дії останнього під час його викриття працівниками поліції, а також зафіксовані у відповідних протоколах відомості, не викликають жодних сумнівів у правильності встановлених судом обставин.

Що стосується показань свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , яким на думку захисника суд безпідставно надав перевагу, то вони враховані судом обґрунтовано.

З оскаржуваного вироку вбачається, що свідок ОСОБА_9 хоча і не була очевидцем події, проте засвідчила, що складений відносно ОСОБА_11 протокол про адміністративне правопорушення не направлявся до суду.

Разом із цим, свідок ОСОБА_12 лише підтвердив показання ОСОБА_17 та ОСОБА_14 , вказавши на те, що після прибуття на місце події ним було складено протокол про адміністративне правопорушення та викликано слідчо-оперативну групу.

З урахуванням наведених обставин, у колегії суддів відсутні підстави ставити під сумнів належність вказаних доказів, оскільки вони засвідчують обставини, встановлені судом та спростовують позицію захисту.

При цьому, твердження захисту про відсутність у свідків ОСОБА_17 та ОСОБА_14 . нагрудних камер суд розцінює критично, оскільки ці обставини не дають підстав для визнання недопустимими докази у кримінальному провадженні.

Надаючи оцінку доводам захисту про те, що відомості про вилучення речових доказів місяться у двох протоколах, колегія суддів вважає, що ці обставини жодним чином на висновки суду також не впливають.

З матеріалів провадження вбачається, що допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_15 , а також і сам обвинувачений ОСОБА_11 підтвердили той факт, що на місце події після підрахунку завданих збитків була викликана слідчо-оперативна група, що свідчить про дотримання порядку проведення огляду та вилучення речових доказів та спростовує вказані доводи.

Поряд, колегія суддів не може погодитись й з доводами захисту в частині недотримання порядку надання та зберігання речових доказів риби.

Перевіркою матеріалів провадження встановлено, що ОСОБА_12 17.06.2022 отримав від працівників поліції вказані речові докази, що відповідає відомостям, зазначеним у накладній, датованій також 17.06.2022 (т. 1, а.с 15, 41).

Вирішуючи питання обґрунтованості висновків суду в частині задоволення цивільного позову, колегія суддів звертає увагу на те, що з копії розрахунку збитків до протоколу № 048030 відносно ОСОБА_11 та висновку експерта Дніпропетровського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/104-22/21977-ЕК від 02.08.2022 вбачається, що ОСОБА_11 своїми діями, пов`язаними з незаконним виловом риби спричинив збитки на загальну суму 18 955,00 гривень, яка і була визначена судом до стягнення.

З урахуванням наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду й в цій частині та не вважає визначену судом до відшкодування суму збитків необґрунтовано завищеною.

Отже, колегія суддів не знаходить підстав для визнання висновків суду такими, що не відповідають фактичним обставинам провадження та розцінює доводи апелянтів виключно як спосіб захисту.

На переконання колегії суддів, судове рішення ухвалене згідно з нормами матеріального права, з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу, та містить належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З урахуванням наведених обставин, колегія суддів приходить до висновку про законність, обґрунтованість і належну вмотивованість оскаржуваного вироку, який зміні чи скасуванню з викладених в апеляційних скаргах мотивів не підлягає.

Керуючись ст.ст. 404, 407, 409 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_10 , а також захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Вирок Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 20 лютого 2024 року щодо ОСОБА_10 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4