СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8195/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність Святошинського УП ГУНП в місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ

15 листопада 2024 року ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до суду із вказаною скаргою, у якій просив визнати бездіяльність слідчого Святошинського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідувань після отримання заяви від 18.09.2022 про кримінальні правопорушення відповідно до вимог статті 214 КПК України та постановити ухвалу, якою зобов`язати слідчого Святошинського УП ГУНП в місті Києві, уповноваженого на внесення відповідних відомостей до ЄРДР, негайно виконати вимоги статті 214 КПК України, а саме внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 18.09.2024 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 Кримінального кодексу України (далі - КК України) упродовж 24 годин.

Клопотання обґрунтоване тим, що 18.09.2024 ОСОБА_3 подала до Святошинського УП ГУНП в місті Києві заяву про злочин, яку було зареєстровано за №57977 від 18.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України.

Заяву ОСОБА_3 обґрунтувала тим, що 20.12.2019 вона уклала із ТОВ «Лендмарк Девелопмент» договір купівлі-продажу апартаментів. Того ж дня скаржниця уклала із ТзОВ «БК «Атлант Мегабуд» договір підряду щодо виконання ремонтно-будівельних робіт. ОСОБА_3 перерахувала ТОВ «Лендмарк Девелопмент» грошові кошти на загальну суму 497038,88 грн, а також ТзОВ «БК «Атлант Мегабуд» на загальну суму 131156,87 грн, таким чином виконавши зобов`язання, передбачені договорами. 17.09.2024 ОСОБА_4 особисто відвідала об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 , натомість там знаходиться кафе. Таким чином, забудовник і підрядник своїх зобов`язань не виконали, а відтак в їх діях вбачаються ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 190 КК України

05.11.2024 скаржниця отримала відповідь про те, що звернення розглянуто, однак не встановлено ознак, які б вказували на наявність кримінального правопорушення.

У судове засідання скаржниця та її представник не з`явились, останній подав заяву про розгляд скарги без їх участі, скаргу просив задовольнити. Слідчий або інша уповноважена особа Святошинського УП ГУНП в місті Києві в судове засідання не з`явилась, причини неявки невідомі. Відповідно до ч. 3 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду скарги не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч.4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на Згідно ч.4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналогічний за змістом висновок викладений у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

У постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя звертає увагу, що ст. 190 КК України передбачена кримінальна відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) та бере до уваги додану до скарги копію плану громадського будинку науково-учбового центру з гуртожитком АДРЕСА_2 .

Ураховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що скарга підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноваженої особи Святошинського УП ГУНП у м. Києві внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за ч.1 ст. 364, ч.1 ст. 175, ч.1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Наведена норма дозволяє дійти висновку, що вимога адвоката ОСОБА_2 в частині визнання невнесення відомостей про кримінальні правопорушення бездіяльністю слідчого не підлягає задоволенню, оскільки не входить до компетенції слідчого судді.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 220 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність Святошинського УП ГУНП в місті Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Святошинського УП ГУНП в місті Києві внести відомості про кримінальне правопорушення за ознаками ч.5 ст.190 Кримінального кодексу України за заявою ОСОБА_3 від 18.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та оголошено 29 листопада 2024 о 14 год 00 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1