Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/395/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2024 року м. Кропивницький

Суддя Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_2 , перевіривши апеляційну скаргу прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 липня 2024 року,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 липня 2024 року задоволено скаргу ОСОБА_4 та зобов`язано прокурора Кропивницької окружної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, згідно заяви ОСОБА_4 .

Вказана ухвала слідчого судді оскаржена прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , яка просить ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18.07.2024 скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні скарги на бездіяльність прокурора Кропивницької окружної прокуратури.

Перевіривши апеляційну скаргу на відповідність вимогам закону, вважаю, що у відкритті апеляційного провадження за нею слід відмовити, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до п.8 ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Проте, як неодноразово наголошував Верховний Суд, ст.129 Конституції України гарантує право на апеляційний перегляд справи, а не кожного судового рішення в межах кримінального провадження, у відповідності з чим КПК визначає, в яких випадках і які рішення слідчих суддів, судів першої інстанції підлягають перегляду в апеляційному порядку.

Норми Конституції України та кримінального процесуального закону беззастережно гарантують право на апеляційне оскарження лише судового рішення, постановленого за наслідком розгляду справи (кримінального провадження в суді першої інстанції) по суті, а не всіх судових рішень у межах цієї справи (провадження). Встановлення законодавцем такого обмеження права на апеляційне оскарження рішень слідчих суддів має на меті забезпечення належного здійснення правосуддя через розумне регулювання кількості справ, що надходять до судів апеляційної інстанції та створення умов для ефективного використання обмежених ресурсів судової влади.

Така позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, цей Суд у своєму Рішенні від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що спосіб, у який ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод застосовується до апеляційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також повинні бути взяті до уваги норми внутрішнього законодавства.

Також, відповідно до Рішення ЄСПЛ «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19.06.2001 року в п. 53 якого зазначено, що «… право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмежуванням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави…», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлений вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскарженими в апеляційному порядку.

Згідно з ч.3 ст.392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 309 КПК України встановлено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування. Скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Згідно з ч.3 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скарги на відмову слідчого, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, визначених пунктом 91 частини першої статті 284 цього Кодексу, про скасування повідомлення про підозру та відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Крім того, положення частини третьої статті 307 щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з рішенням Конституційного Суду № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020.

Між тим, Конституційний Суд приймаючи вказане рішення виходив з того, що право на судовий захист як гарантія захисту та поновлення системи прав і свобод особливо проявляється у разі, коли доступ до суду для особи унеможливлюється бездіяльністю органів державної влади. Звертаючись до уповноважених державних органів із заявою, повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, особа очікувано перебуває в межах належної правової процедури, забезпечення якої є одним із завдань кримінального провадження ( стаття 2 Кодексу). Недостатність судових гарантій від свавілля у питанні початку кримінального провадження перешкоджає захисту порушених прав людини, зокрема внаслідок унеможливлення судового захисту, передбаченого частинами першою, другою статті 55 Конституції України.

Отже, це означає, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Таким чином Конституційний Суд прийшов до висновку про те, що судовий контроль за бездіяльністю слідчого чи прокурора, який полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення має бути забезпечений у двох судових інстанція.

З наведеного вище вбачається, що кримінальним процесуальним законодавством передбачено можливість апеляційного оскарження лише ухвал слідчого судді, якими відмовлено скаржнику у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, однак не навпаки, що має місце в даному випадку, оскільки судовим рішенням зобов`язано внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Тобто, постановлене судове рішення, яке оскаржує прокурор до переліку рішень, які можуть бути оскарженні в апеляційній інстанції не відноситься, а тому окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Відповідно до положень ч.4 ст.399 КПК України, суддя-доповідач відмовляє у відкритті провадження лише, якщо апеляційна скарга подана на судове рішення, яке не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Отже, оскільки апеляційна скарга подана на ухвалу слідчого судді, яка не підлягає оскарженню, згідно з вимогами ч.4 ст.399 КПК України, у відкритті провадження за нею слід відмовити.

Керуючись ч.3ст.307, ст.309, ч.4ст.399 КПК України, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 липня 2024 року (справа 405/5016/24/18; провадження №1-кс/405/2089/24).

Копію ухвали разом з апеляційною скаргою надіслати особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом трьох місяців з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду ОСОБА_2