УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.11.2024 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000210 від 04.11.2024 за ч.1 ст. 309, ч.4 ст.358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна сектором дізнання ВП № 4 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000210 від 04.11.2024 за ч.1 ст. 309, ч.4 ст.358 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 04.11.2024 у АДРЕСА_1 , працівниками поліції під час патрулювання зупинено громадянку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якої при собі була пігулка з її слів наркотична, а саме метадон. Крім того, ОСОБА_4 представилась як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та пред`явила паспорт громадянки України на вищевказане ім`я, який мав явні ознаки підробки.

В ході огляду виявлено та вилучено файл для документів з однією пігулкою білого кольору, яку поміщено до сейф-пакету № ІСR 0176510 для подальшого направлення на дослідження до НДЕКЦ. Також під час огляду вилучено паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_1 з ознаками підробки, який поміщено до сейф пакету № ІСR 0176509.

Постановою дізнавача від 05.11.2024 вилучений в ході огляду місця події паспорт у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовим доказом, оскільки в органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати що воно підшукано, виготовлено, пристосовано чи використано як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з його незаконним обігом.

Прокурор звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор у судове засідання не з`явився, клопотання підтримав та просив розглянути без його участі.

ОСОБА_4 про дату та час розгляду справи повідомлений за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення, у судове засідання не з`явилась.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням викладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання слідчого у відсутності власника майна та/або його представника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході огляду місця події майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Так, є підстави вважати що можливо вилучені у ОСОБА_4 паспорт підшуканий, виготовлений, пристосований чи використаний як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберіг на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з його незаконним обігом.

Накладення арешту на вилучене майно потрібно для проведення його огляду з метою належної фіксації інформації, яка має доказове значення у кримінальному проваджені, та проведення відповідних криміналістичних експертизи.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 05.11.2024 про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження. Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання підлягає задоволенню, а захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000210 від 04.11.2024 за ч.1 ст. 309, ч.4 ст.358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речі, вилучені в ході проведення огляду місця події, який мав місце 04.11.2024 у АДРЕСА_1 , а саме:

-паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який упаковано у спеціальний пакет Національної поліції України №ІСR 0176509.

Виконання ухвали покласти на прокурора Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1