Провадження № 1-кс/752/8784/24
У Х В А Л А

11 листопада 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000663, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України старшою слідчою в особливо важливих справах СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України, -

встановив:

до Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання cтаршої слідчої слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання слідча зазначила, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000663 від 26.10.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше листопада 2021 року, у ОСОБА_4 та невстановленими досудовим розслідуванням особами виник спільний злочинний умисел на здійснення несанкціонованої зміни інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, а саме на внесення до електронної системи охорони здоров`я «eHealth» в інтересах окремих осіб завідомо неправдивих відомостей про проведення вакцинації від коронавірусної хвороби COVID-19 без фактичного проведення такої вакцинації.

Так, у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше листопада 2021 року, громадянка України ОСОБА_4 за попередньою з невстановленими досудовим розслідуванням особами розробили та впровадили протиправний механізм направлений на здійснення несанкціонованої зміни інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, а саме внесення до електронної системи охорони здоров`я «eHealth» в інтересах окремих осіб завідомо неправдивих відомостей про проведення вакцинації від коронавірусної хвороби COVID-19 без фактичного проведення такої вакцинації та за грошову винагороду.

Відповідно до раніше розподілених ролей, ОСОБА_4 повинна була підшукувати осіб, зацікавлених у придбанні Міжнародних свідоцтв про вакцинацію/профілактику від коронавірусної хвороби COVID-19 без проведення процедури вакцинації та у подальшому передавати їх анкетні дані невстановленим досудовим розслідуванням особам, які, у свою чергу, повинні були вносити до електронної системи охорони здоров`я завідомо неправдиві відомості про проведення вакцинації від коронавірусної хвороби COVID-19 без фактичного проведення такої вакцинації.

На виконання заздалегідь розробленого плану, у невстановлені досудовим розслідуванням місці та час, але не пізніше листопада 2021 року, ОСОБА_4 діючи умисно, керуючись корисливим умислом, з метою пошуку осіб, зацікавлених у придбанні Міжнародних свідоцтв про вакцинацію/профілактику від коронавірусної хвороби COVID-19, на власній сторінці в соціальній мережі «Instagram» з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розмістила рекламні оголошення з текстом «Помогаем с оформлением COVID passport Direct».

Так, 16 листопада 2021 року, о 10 годині 33 хвилин, ОСОБА_9 зі свого особистого мобільного телефону марки «Iphone 7», з власної сторінки в соціальній мережі «Instagram» з назвою «artemdor9009» написав повідомлення ОСОБА_4 в соціальній мережі «Instagram», назва сторінки «pi.voine» з питанням про можливість отримання міжнародного свідоцтва (сертифікату) про вакцинацію/профілактику від коронавірусної хвороби COVID-19 без проходження процедури вакцинації та без відвідування медичних закладів.

Під час листування, ОСОБА_4 , користуючись функціональними можливостями соціальної мережі «Instagram», перевела листування в режим зникаючих повідомлень та запитала про виробника необхідної вакцини, а також надіслала повідомлення з текстом «Файзер будет 4200».

Погодившись на висунуті ОСОБА_4 . умови, ОСОБА_9 направив їй повідомлення з номером свого телефону та з фотографією особистого паспорта.

Отримавши вказане повідомлення, ОСОБА_4 , продовжуючи свій злочинний умисел, переслідуючи корисливий мотив та мету, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, направила ОСОБА_9 аудіоповідомлення щодо необхідності здійснення оплати на банківську карту та скерувала повідомлення з номером карти « НОМЕР_1 ».

У цей же день, об 11 годині 34 хвилині, ОСОБА_9 за допомогою терміналу «Ibox» здійснив транзакцію з поповнення власної банківської картки АТ «Універсал банк» («Монобанк») НОМЕР_2 у сумі 4200 гривень та об 11 годині 36 хвилині перевів вказану суму на банківську карту АТ «Універсал банк» («Монобанк») НОМЕР_1 ОСОБА_4 .

Після здійснення оплати, ОСОБА_9 в соціальній мережі «Instagram» повідомив про це ОСОБА_4 , на що вона надіслала повідомлення з текстом: «отпишусь».

Отримавши надіслані ОСОБА_9 грошові кошти та фотографію паспорта, ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, переслідуючи корисливий мотив та мету, достовірно знаючи, що невстановлена досудовим розслідуванням особа має доступ до електронної системи охорони здоров`я «eHealth» та уповноважена вносити до неї відомості щодо вакцинації осіб, у невстановлені досудовим розслідуванням спосіб, місці та час надала невстановленій досудовим розслідуванням особі анкетні дані ОСОБА_9 для внесення відомостей щодо його вакцинації до електронної системи охорони здоров`я «eHealth» без проведення процедури вакцинації, яка у свою чергу 19.11.2021 вчинила несанкціоновану зміну інформації в електронній медичній картці ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в електронній системі охорони здоров`я «eHealth», зазначивши дані про отримання ним першої дози вакцини.

У подальшому, 19 листопада 2021 року, ОСОБА_9 через додаток «Helsi», в розділі «Мої вакцини» побачив запис про свою вакцинацію 19.11.2021 від коронавірусної хвороби COVID-19 вакциною Moderna COVID-19 ( Vaccine Moderna US , Inc, Catalent Indiana, LLC), яка була проведена за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вул. Сметаніна, 5У, кабінет № 78 , в Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Сєверодонецький центр первинної медико-санітарної допомоги» Сєверодонецької міської ради невстановленою досудовим розслідуванням особою, без проведення процедури вакцинації та відвідування м. Сєвєродонецьк, а саме Амбулаторії №3 Комунального некомерційного підприємства «Сєверодонецький центр первинної медико-санітарної допомоги» Сєверодонецької міської ради.

02.02.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України.

28.02.2022 оголошено у розшук ОСОБА_4 .

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженк а м. Бібрка Перемишлянського району Львівської області, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима.

Оскільки на даний час місце перебування підозрюваної ОСОБА_4 , на території України не встановлено, 06.02.2024 року винесено постанову про оголошення останньої у міжнародний розшук.

Сторона обвинувачення вважає, що відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_4 є забезпечення виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: визначених п.п. 1, 2, 3, 4,5 вказаної норми, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У судовому засіданні прокурор доводи клопотання підтримав, просив задовольнити клопотання в повному обсязі.

У судовому засіданні захисник підозрюваної заперечував проти доводів клопотання, просив відмовити.

Слідчий суддя, вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали, дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000663 від 26.10.2021 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України.

У відповідності до положень ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. ст. 176, 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

Згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З огляду на положень даної статті слідчий суддя під час вирішення питання щодо наявності підстав для обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою за його відсутності має встановити наступні обставини: (1) чи набула ОСОБА_4 статусу підозрюваного у Кримінальному провадженні, в рамках якого розглядається клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; (2) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_10 кримінального правопорушення, яке йому інкримінується; (3) наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України; (4) чи наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_10 виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Зі свого боку, з метою вирішення вищезазначених питань, слідчому судді необхідно встановити у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 ..

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України.

Обгрунтованість підозри ОСОБА_4 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом обшуку в житлі (квартирі) АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_4 , 1998 р.н.;

-протоколами огляду мобільних телефонів, вилучених під час обшуків, в яких наявна інформація, що підтверджує факт здійснення кримінального провадження;

-протоколом огляду Інтернет-сторінки;

-документами: сертифікатами, які підтверджують вакцинацію від коронавірусної хвороби COVID-19, вилученими в ході проведення обшуків за місцем роботи та проживання фігурантів провадження;

-протоколами оглядів мобільних телефонів, документів;

-показаннями свідків;

-речовими доказами у кримінальному провадженні;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Щодо набуття ОСОБА_4 статусу підозрюваної у Кримінальному провадженні.

Правила, які визначають хто у кримінальному провадженні є підозрюваним, закріплені у ст. 42 КПК.

Частиною 1 статті 42 КПК України встановлено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Отже, у відповідності до вимог кримінального процесуального закону підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК).

Тобто вищевказана процесуальна норма визначає три рівнозначні випадки за відповідності ситуації особи хоча б одному з яких вона вважається такою, що є підозрюваною у кримінальному провадженні.

Статтею 278 КПК України передбачено порядок вручення письмового повідомлення про підозру - письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

За даними матеріалів клопотання 02.02.2022 року слідчим за погодженням прокурора складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 358 КК України та цього ж дня вручено останній.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останнього до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, даними наступних документів:

-протоколом обшуку в житлі (квартирі) АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_4 , 1998 р.н.;

-протоколами огляду мобільних телефонів, вилучених під час обшуків, в яких наявна інформація, що підтверджує факт здійснення кримінального провадження;

-протоколом огляду Інтернет-сторінки;

-документами: сертифікатами, які підтверджують вакцинацію від коронавірусної хвороби COVID-19, вилученими в ході проведення обшуків за місцем роботи та проживання фігурантів провадження;

-протоколами оглядів мобільних телефонів, документів;

-показаннями свідків;

-речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинила інкриміновані йому кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваною ОСОБА_4 конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на те, що наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчим суддею приймаються обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та підтримав в судовому засіданні прокурор, які не виключають наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Аналіз положень ч. 6 ст. 193 КПК України дає підстави зробити висновок, що у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук, слідчий суддя, суд за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, може обрати лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Отже, встановлена цією нормою процедура обрання запобіжного заходу не передбачає можливості вирішувати питання про наявність чи відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу передбачена лише під час розгляду питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який і обирається з тією метою, аби затримати особу (підозрюваного), яка, зокрема, переховується від органу досудового розслідування та суду та оголошена у міжнародний розшук, та доставити її до місця кримінального провадження для вирішення питання щодо застосування відносно неї обмежувальних заходів (тримання під вартою/домашній арешт/застава/особиста порука/особисте зобов`язання).

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження.

Слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 06.06.2024 року оголошено у міжнародний розшук підозрювану ОСОБА_4 у зв`язку з тим, що остання 08.02.2022 року виїхала за межі України на не повернулася.

Так, винесена слідчим або прокурором на підставі ст. 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваного у подальшому є підставою для здійснення оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів, зокрема, таких видів розшуку: державного, міждержавного, міжнародного, тобто оголошення розшуку підозрюваного на підставі ст. 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України.

Виходячи з положень ч. 6 ст. 193 КПК України, під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно особи прокурор зобов`язаний довести наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Отже, положення чинного КПК України покладають на прокурора обов`язок надати докази на підтвердження оголошення підозрюваного, зокрема, у міжнародний розшук, та не зобов`язують прокурора доводити факт перебування такої особи в розшуку.

При цьому, чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у розшуці, однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) органом досудового розслідування має бути винесена відповідна постанова (ч. 2 ст. 281 КПК України), що в даному випадку і було здійснено слідчим шляхом винесення постанови від 06.03.2022 про оголошення у міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_4 .

Фактично, дата винесення органом досудового розслідування постанови про оголошення міжнародного розшуку підозрюваного - є датою оголошення підозрюваного у міжнародний розшук, а саме з цим фактом ч. 6 ст. 193 КПК України пов`язує можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного.

Вказану правову позицію підтверджує зміст ст. 281 КПК України, яка визначає загальні правила оголошення у розшук і здійснення розшуку.

Так, за змістом вказаної статті, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова.

Таким чином, факт оголошення особи у розшук (міжнародний розшук як один з різновидів розшуку) підтверджується окремою постановою слідчого. Вказана умова в даному випадку була дотримана.

З огляду на зазначене вище, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ч. 5 ст. 9, статтями 177, 183, 184, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

клопотання подане в кримінальному провадженні № 0000663, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України старшою слідчою в особливо важливих справах СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362 КК України, - задовольнити.

Обрати у межах кримінального провадження № 0000663, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України, передбаченому ч.6 ст. 193 КПК України порядку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки міста Бібрка, Перемишлянського району , Львівської області, зареєстрованої у встановленому законом порядку за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконаню після її проголошення.

Роз`яснити, що у разі затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосуваня обраного запобіжного заходу у вигляді тримання вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Киїського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1