СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8196/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2024 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002757 від 29.08.2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, українця, громадянина України, освіта середня спеціальна, не одруженого, на утриманні одна малолітня дитина 2016 року народження, не працюючого, військовослужбовця, учасника бойових дій, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу ст.89 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,-

встановив:

16.11.2024 року до Святошинського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002757 від 11.11.2024 року про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.

Клопотання обгрунтовується тим, що СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0002757 від 29.08.2024, у якому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачено ч.1 ст.263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з 24.09.2022 на посаді старшого стрільця кулеметного взводу 1 стрілецького батальйону у військової частини НОМЕР_1 проходить військову службу під час мобілізації, на особливий період, молодший сержант ОСОБА_4 .

Згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до ст. 92 Конституції України правовий режим власності визначається виключно законами України. Згідно зі ст. 178 Цивільного кодексу України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з постановою Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 № 2471-XII, зброя та боєприпаси (крім мисливської і пневматичної зброї і боєприпасів до неї) не можуть перебувати у власності громадян.

Окрім того, молодший сержант ОСОБА_4 , відповідно до ст. ст. 11, 12, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України під час проходження військової служби повинен, окрім іншого, свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, постійно бути зразком високої культури, скромності і витримки, берегти військову честь, захищати свою і поважати гідність інших людей, поводитися з гідністю і честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Однак, всупереч вищенаведеним нормативно-правовим актам ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення проти порядку та громадської безпеки за наступних обставин:

ОСОБА_4 , у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 14 год. 00 хв. 15.11.2024, діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, у порушення вимог ст. ст. 11, 12, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, ст. ст. 41, 92 Конституції України, ст. ст. 178, 328 Цивільного кодексу України, постанови Верховної Ради України «Про право власності на окремі види майна» від 17.06.1992 № 2471-XII, Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 12.10.1992 № 576, Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, спорядженими гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 № 622, придбав дві гранати «Ф-1», два запали типу «УЗРГМ», які належать до небезпечної категорії вибухових матеріалів, автомат моделі «АК-12», та без передбаченого законом дозволу зберігав їх за місцем свого проживання, а саме: за адресою: АДРЕСА_1 , до моменту виявлення та вилучення працівниками поліції 15.11.2024 в ході проведення обшуку.

На теперішній час слідством в рамках досудового розслідування лише з`ясовується офіційна інформація щодо наявності/відсутності фактів притягнення до кримінальної відповідальності, фактів судимостей.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами обшуку від 15.11.2024, протоколом допитів свідків, повідомленням ОСОБА_4 про підозру у вчиненні злочину, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити спроби:

переховуватися від органів досудового розслідування або суду;

незаконно впливати на свідків;

вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність перелічених вище ризиків свідчить наступне:

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, яке згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів. Тобто враховуючи міру покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, ця обставина вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання підозрюваний може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України від 24 лютого 2022 року, введений воєнний, який в подальшому було неодноразово продовжено та який діє по сьогоднішній день. Тобто ОСОБА_4 , користуючись ситуацією в країні, знаходячись на волі буде мати змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України. Разом з тим, обставини вчинення кримінального правопорушення свідчать про те, що підозрюваний після вчинення кримінального правопорушення, з місця вчинення злочину намагався втекти, однак невдовзі був затриманий працівниками поліції. Вказаний факт вже свідчить про намір підозрюваного вчинити спробу переховування, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також в ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_4 , неодноразово притягується до адміністративної відповідальності та перебуває в активному розшуку за Святошинським районним судом м. Києва за вчинення кримінального правопорушення ч. 1 ст. 263 КК України.

Перебуваючи не під вартою, підозрюваний ОСОБА_4 може чинити спроби незаконного впливу на свідків.

Так, ОСОБА_4 знайомий з свідками у кримінальному провадженні, знає його повні анкетні дані та місце перебування, тому перебуваючи на волі, ОСОБА_4 з метою зміни чи взагалі відмови від дачі показів та уникнення від кримінальної відповідальності може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. Тобто у випадку незастосування відносно підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою, останній у повсякденному житті може зустрічатись зі свідком і чинити на останніх незаконний вплив. Оскільки ОСОБА_4 є діючим військовим тому є підстави вважати, що останній може здійснювати вплив на вказаних свідків в тому числі шляхом залякування, примусу, погроз або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показань щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

У випадку не застосування саме такого запобіжного заходу як тримання під вартою - факт перебування підозрюваного на волі буде впливати на свідків, бо буде свідчити про те, що після таких злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя.

Також є підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, останній, підозрюється у вчиненні злочину з незаконного обігу вогнепальної зброї та бойових припасів, який відноситься до категорії тяжкого, та перебуває у розшуку за Святошинським районним судом м. Києві за вчинення аналогічного злочину. Вказані факти свідчать про фактично відсутні міцні соціальні зв`язки ОСОБА_4 , які б як важелі впливу могли утримати останнього від вчинення інших злочинів. Разом з тим, враховуючи обставини вчиненого злочину, підозрюваний ОСОБА_4 не може своє життя вписувати в рамки правил поведінки у суспільстві, не порушуючи при цьому прав оточуючих громадян і має схильність до таких дій. У разі не застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, можна дійти висновку, що останній в подальшому може вчиняти кримінальні правопорушення пов`язані з незаконним обігом зброї та бойових припасів.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином підтверджується тим, що підозрюваний усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців, доступ до зброї може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків, у тому числі з використанням зброї складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції до завершення досудового розслідування.

Разом з тим, на теперішній час відсутні медичні застереження щодо неможливості перебування ОСОБА_4 в умовах ДУ «Київського слідчого ізолятору».

Варто додати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, можна вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

В судовому засіданні прокурор вимоги даного клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказуючи, що стосовно підозрюваного існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на світків та вчинити інші кримінальні правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 , думку якого підтримав підозрюваний ОСОБА_4 , просив відмовити у задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід, не пов"язаний з триманням під вартою, у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали та докази, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може буди застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Частина 1 ст.263 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до семи років

Обираючи ОСОБА_4 запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що він не має судимості згідно ст.89 КК України, та наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, що на підставі наданих суду доказів, пояснень самого підозрюваного про те, що відносно нього розглядаються інші кримінальні провадження у Святошинському районному суді м.Києва, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності, а саме: можливість підозрюваного ОСОБА_4 переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та суду та вчинення іншого кримінального правопорушеня, що може бути перешкодою встановленню істини у справі.

Тому, окрім вищенаведеного, враховуючи дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , на підставі п.3 ч.2 ст.183 КПК України, слідчий суддя вбачає підстави для застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід щодо ОСОБА_4 буде недостатнім для запобігання ризикам, які наведені прокурором.

Разом з тим, суд, керуючись правилами ч.5 ст.182, ст.183 КПК України, із врахуванням матеріалів справи, знаходить правові підстави для визначення підозрюваному ОСОБА_4 застави, в розмірі 80-ти розмірів прожиткового мінімуму, для працездатних осіб, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.32,131,132,176-178,183,184,186,193,194,196,197,309,369,372,395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_2 .

Ухвала слідчого судді діє до 13.01.2025 року включно.

Визначити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в порядку ч.3 ст.183 КПК України, заставу в розмірі 80-ти розмірів прожиткового мінімуму, для працездатних осіб (який станом на 16.11.2024 року становить 3 028 грн.), що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, а саме: отримувач ТУ ДСАУ в м.Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України в місті Києві, р/р UA1012089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити двохмісячний термін дії обов`язків, покладних на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави.

В клопотанні сторони захисту - відмовити.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 20.11.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1