Справа № 390/1260/24
Провадження № 1-кп/390/108/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2024 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої - ОСОБА_4 ,

захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у місті Кропивницький обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000162 від 29.02.2024, стосовно

ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Покровське Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянка України, з професійно- технічною освітою, неодружена, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судима, останній раз 03.12.2021 вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області за ч. 3 ст. 185, ст. 71 КК України на 3 роки 3 місяці позбавлення волі, 21.11.2023 ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 29.11.2023 на підставі ст. 81 КК України звільнена умовно-достроково з ДУ «Надержинщинської виправної колонії (№65)» з невідбутою частиною строку покарання у вигляді 11 місяців 26 днів;

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Покровське Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянин України, проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

В провадженні Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебувають матеріали вищевказаного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_7 та потерпіла ОСОБА_8 в підготовче судове засідання не з`явилися.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, яке обґрунтоване наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які на теперішній час не змінились та продовжують існувати, та просила відкласти підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики не підтверджуються, просив застосувати домашній арешт.

Обвинувачена ОСОБА_4 просила змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.

В п. 28 рішення «Плешков проти України» (заява N 37789/05) ЄСПЛ погоджується, що обґрунтована підозра у тому, що особа вчинила тяжкий злочин, може на початку слугувати підставою для взяття її під варту. Крім того, необхідність забезпечення належного здійснення провадження, зокрема, отримання доказів від свідків є належною підставою для первинного взяття під варту.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010 п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Суд, вислухавши заявлене клопотання, думки учасників кримінального провадження, вивчивши в нарадчій кімнаті матеріали справи, в межах заявленого клопотання, вважає за необхідне продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів, оскільки вона обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого кримінального правопорушення проти власності, вчиненого в період воєнного стану, повторно, раніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, відбувала реальне покарання в місцях позбавлення волі, вчинила новий злочин в період умовно-дострокового звільнення за аналогічні корисливі злочини, вказане свідчить про те, що вона на шлях виправлення не стала, належних висновків для себе не зробила, відтак схильна до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винною у вчиненні злочину,- до восьми років позбавлення волі, є підставою для початку можливого переховування від слідства та суду. Крім того, ОСОБА_4 до затримання офіційно не працювала, не мала постійного джерела доходу, вказане свідчить, що вона є матеріально незабезпеченою особою, як наслідок при обранні запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, може продовжити злочинну діяльність.

Враховуючи викладене, на цей час продовжують існувати ризики передбачені ч. 1 ст.177 КПК України, які були на час обрання запобіжного заходу обвинуваченій, тому відсутні підстави для застосування щодо ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

За таких обставин, суд вважає виправданим застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який відповідає тяжкості діянь, що інкримінуються, обсягу пред`явленого обвинувачення та даними про її особу.

Згідно з положеннями ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про її особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з умовою достатньої гарантії виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього, а відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, майнового та сімейного стану обвинуваченої, ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, доведених прокурором в судовому засіданні, суд вважає за доцільне визначити розмір застави, у межах двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 20 х 3028 = 60 560 грн, розмір якої суд вважає достатньою для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України. Вказаний розмір застави не є завідомо непомірним для обвинуваченої.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, в разі внесення застави на обвинувачену будуть покладені такі обов`язки: прибувати за викликом до суду; не відлучатися з с. Покровське Кропивницького району Кіровоградської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну місця свого проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою по справі; здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 181-183, 184, 194, 196, 314-315 КПК України, суд

постановив:

Відкласти підготовче судове засідання по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, на 11 год. 15 хв. 03 вересня 2024 року в приміщенні зали судового засідання Кіровоградського районного суду Кіровоградської області (25014, м. Кропивницький, вул. Кільцева, 36-Б).

Задовольнити клопотання прокурора.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 13 год. 20 хв. 20 серпня 2024 року до 13 год. 20 хв. 18 жовтня 2024 року.

Визначити ОСОБА_4 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №390/1260/24, Кіровоградський районний суд Кіровоградської області, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати обвинувачену ОСОБА_4 прибувати за викликом до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками, за виключенням проведення за їх участі слідчих дій, здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити обвинувачену, що в разі невиконання покладених на неї зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Строк дії ухвали в частині строку тримання під вартою закінчується о 13 год. 20 хв. 18 жовтня 2024 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченій, її захиснику, прокурору та направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1