печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна

В С Т А Н О В И В :

07.06.2024 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення першого управління Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000231 від 16.03.2019.

Слідчий або прокурор у судове засідання не з`явились, слідчий направив заяву про розгляд клопотання без його участі та задоволення клопотання.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне, Головним слідчим управлінням Національної поліції здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 16.03.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000231 за фактом заволодіння службовими особами майном Державного підприємства «ІНФОРМАЦІЯ_2» Міністерства оброни України (далі - ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2»), (), шляхом зловживання службовими особами своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, яке в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, за попередньою змовою групою осіб, а також фактом легалізації (відмивання) доходів посадовими особами ДП МО «ІНФОРМАЦІЯ_2», одержаних злочинним шляхом з правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 209, ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , будучи начальником служби продажу та маркетингу ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , тобто службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, маючи корисливий умисел, з метою заволодіння грошовими коштами належних ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2» отриманих від здійснення господарської діяльності, використовуючи своє службове становище, у не встановлений досудовим розслідуванням день, час, та місці, але не пізніше 28.03.2017 вступила в злочинну змову із ОСОБА_5 , головним менеджером ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», та в подальшому залучивши в якості пособника ОСОБА_6 , та діючі умисно, за попередньою змовою, розподіливши між собою ролі виконання протиправних дій, впродовж періоду з 03 червня 2016 по 30 жовтня 2020, заволоділи на свою користь грошовими коштами сплаченими клієнтами зазначеного готелю за проживання, в загальній сумі 4 420 354,56 гривень.

Після призначення на вказану посаду ОСОБА_4 усвідомлюючи, що відповідно до покладених не неї посадових обов`язків вона має організовувати та контролювати ефективність всіх служб готелю, у тому числі контролювати вчасність і правильність розрахунків з клієнтами за надання послуг, діючи умисно та незаконно, маючи корисливий умисел, з метою заволодіння грошовими коштами належних ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2» отриманих від здійснення господарської діяльності, усвідомлюючи протиправність своїх дій та їх суспільну небезпеку, використовуючи своє службове становище, для реалізації злочинного наміру, 30.06.2016, будучи зареєстрованою як фізична особа-підприємець, відкрила в ПАТ КБ «Приватбанк» розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 на ім`я ФОП « ОСОБА_4 » (РНОКПП НОМЕР_2 ), та в подальшому 03.01.2018 замінивши його на рахунок № НОМЕР_3 , не пізніше 14.07.2016 по 20.08.2018, користуючись тим, що розрахункові рахунки ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2» перебувають під арештом внаслідок судового спору стосовно виконання рішення Стокгольмського арбітражу від 30.09.2011, встановила в приміщені ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», POS-термінал № S1K20PEK, який надала необізнаним із злочинним планом, своїм підлеглим працівникам готелю, в якому були зазначені розрахункові рахунки ФОП « ОСОБА_4 » та опис із призначенням платежу «ІНФОРМАЦІЯ_2», для сплати клієнтами готелю за надані послуги, замість рахунків належних ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2».

Таким чином, кошти перераховані користувачами послуг з бронювання номерів у ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», через сервіси Інтернет-бронювання в безготівковій формі надходили на рахунки № НОМЕР_1 , № НОМЕР_3 належні ФОП « ОСОБА_4 », які в подальшому знімались ОСОБА_4 готівкою в касі банку, привласнювались, та розподілялись між учасниками.

З метою прикриття своєї злочинної діяльності, з метою її подальшої реалізації, ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням день, час, та місці, приблизно в період із 02.09.2018 по 05.08.2019 залучила в якості пособника свою доньку ОСОБА_6 яка, будучи зареєстрованою як фізична особа-підприємець, відкрила у АТ «КБ «Приватбанк» розрахунковий рахунок № НОМЕР_4 на ім`я ФОП « ОСОБА_6 » (РНОКПП НОМЕР_5 ), поєднавши цей рахунок з отриманим ОСОБА_4 POS-терміналом № НОМЕР_6 , для отримання грошових коштів за послуги надані ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», зазначивши вказаний розрахунковий рахунок ФОП « ОСОБА_6 » з описом призначення платежу «ІНФОРМАЦІЯ_2», для сплати клієнтами готелю за надані послуги, замість рахунків належних ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», тим самим використовуючи своє службове становище, створила умови для реалізації свого злочинного умислу.

Таким чином, кошти перераховані користувачами послуг з бронювання номерів у ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», через сервіси Інтернет-бронювання в безготівковій формі надходили на розрахунковий рахунок № НОМЕР_4 , належний ФОП « ОСОБА_6 », які в подальшому знімались ОСОБА_6 готівкою в касі банку, привласнювались, та розподілялись між учасниками.

Під час злочинної діяльності, зловживаючи своїм службовим становищем всупереч інтересам служби, ОСОБА_4 , діючи спільно із ОСОБА_5 , будучи службовими особами ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», маючи доступ до електронної системи «Смарт Готель», в якій відображається інформація, щодо кількості та вартості наданих послуг готелем, з метою прикриття своєї злочинної діяльності, здійснювали видалення інформації із електронної системи «Смарт Готель», для не відображення в бухгалтерській звітності підприємства.

Згідно висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 3412/6409/6410/21-21 від 20.09.2021, ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2» завдані збитки внаслідок недоотримання доходів за надані послуги за період з 01.06.2016 по 01.01.2020, в загальній сумі 4 420 354,56 гривень, та не перерахування отриманих коштів на рахунки ДП МО України «ІНФОРМАЦІЯ_2», а саме: За період з 01.01.2018 по 01.01.2020: ФОП « ОСОБА_4 » (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) по рахункам № НОМЕР_1 , № НОМЕР_3 - в сумі 1 623 216,52 гривень; ФОП « ОСОБА_6 » (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 ) по рахунку № НОМЕР_4 - в сумі 1 178 040,30 гривень.

За період з 30.06.2016 по 01.01.2018: ФОП « ОСОБА_4 » (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) по рахунку № НОМЕР_1 , № НОМЕР_3 - в сумі 1 619 097,74 гривень.

У результаті умисних дій, ОСОБА_4 зловживаючи своїм службовим становищем, в супереч державної служби, на відкриті власні рахунки, отримала та в подальшому заволоділа грошовими коштами в загальній сумі 3 242 314, 26 гривень.

05 червня 2024 року на виконання ухвали Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2024 по справі 757/24914/24-к проведено обшук квартири за місцем мешкання підозрюваної ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено:

- грошові кошти в сумі 14 100 (чотирнадцять тисяч сто) дол. США;

- грошові кошти в сумі 2 695 (дві тисячі шістсот дев`яносто п`ять) євро; ОСОБА_4 не надано жодних документів про походження грошових коштів, що може свідчити про незаконне їх походження та отримання в результаті вчинення кримінального правопорушення.

05 червня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з вищою освітою, уродженці м. Можга Удмуртія російська федерація, громадянці України, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючій за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судимій, повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбачене ч.5 ст. 191 КК України.

Під час проведення вказаного вище обшуку, з урахуванням наявної інформації, яка міститься у матеріалах кримінального провадження, отримано відомості про те, що вилучені грошові кошти, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки будуть використані в подальшому для доказу фактів та обставин, що встановлюються під час досудового розслідування.

05.06.2024 вилучені під час обшуку грошові кошти, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У даному випадку, застосування арешту майна полягає у забороні для осіб, у володінні яких воно знаходиться, віджувати, користуватись та видозмінювати майно.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, підставою - збереження речового доказу.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, що арешт може бути накладено у встановленому Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, зокрема, кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи викладене, у зв`язку з метою забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів, або ненастання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки накладення арешту на майно сприятиме меті кримінального провадження, а не накладення може призвести до незворотніх наслідків.

На підставі викладеного і керуючись ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно за результатами проведеного 05.06.2024 обшуку на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2024 по справі 757/24914/24-к квартири за місцем мешкання підозрюваної ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 14 100 (чотирнадцять тисяч сто) дол. США, грошові кошти в сумі 2 695 (дві тисячі шістсот дев`яносто п`ять) євро.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1