г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/4750/24
Номер провадження 1-кс/213/498/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянув у судовому засіданні матеріали клопотання слідчої СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке подане в межах кримінального провадження №0000430 від 05 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідча звернулася до суду з вищевказаним клопотанням, погодженим із прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_4 .

В клопотанні вказує, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000430 від 05 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, встановлено, що 16 жовтня 2024 року невстановлена особа, проникнувши до дачного будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала належні ОСОБА_5 речі: сумку, документи, гаманець та телефон марки "Honor Х7", чим спричинила їй матеріального збитку. Сума збитку та обставини події встановлюються.

У ході розслідування встановлено, що до викраденого майна належить телефон марки «HONOR X7» моделі моделі CMA-LX1 ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 .

14 листопада 2024 року на підставі заяви про добровільне надання для огляду та приєднання до матеріалів кримінального провадження оцінювача ломбарду відділення №4 ПТ «Ломбард «СМАРТ» ТОВ «ШВЕДІНВЕСТ» і Компанія» ОСОБА_6 було оглянуто та вилучено закладений у якості застави 16 жовтня 2024 року телефон марки «HONOR X7» моделі CMA-LX1 ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , який визнано як речовий доказ у даному кримінальному провадженні та передано на зберігання потерпілій ОСОБА_5 . З метою збереження речових доказів просить накласти на нього арешт.

Особи, які викликались в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. Слідча надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує, просить задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідив матеріали клопотання, приходжу до такого.

Так, в провадженні СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000430 від 05 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Згідно з протоколом огляду речей від 14 листопада 2024 року на підставі заяви про добровільне надання для огляду оцінювача ломбарду відділення №4 ПТ «Ломбард «СМАРТ» ТОВ «ШВЕДІНВЕСТ» і Компанія» ОСОБА_6 було оглянуто та вилучено телефон марки «HONOR X7» моделі моделі CMA-LX1 ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , що був предметом застави 16 жовтня 2024 року.

Постановою слідчої від 14 листопада 2024 року вищевказаний вилучений телефон визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000430 від 05 листопада 2024 року.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Водночас, ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Поряд з цим, статтею 8 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Ч.1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч.3 ст.168 КПК України слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно зі ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

З урахуванням наведеного, аналіз клопотання про накладення арешту на майно дає підстави для висновку, що дане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК та містить правові підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, оскільки майно, на яке просить слідча накласти арешт, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, має доказове значення у справі, з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На підставі вищенаведеного, керуючись вимогами ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчої СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке подане в межах кримінального провадження №0000430 від 05 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно із тимчасовим позбавленням права на відчуження та розпорядження, а саме: телефон марки «HONOR X7» моделі моделі CMA-LX1 ІМЕІ-1: НОМЕР_1 , ІМЕІ-2: НОМЕР_2 , який вилучений 14 листопада 2024 року під час огляду речі, що перебуває у фактичному володінні потерпілої ОСОБА_5 із наданням права користування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1