У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2024 року м. Ужгород
Слідча суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород, матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна ,-
Адвокат зазначає, що на момент подання клопотання про зняття арешту, всі необхідні слідчі дії проведені у повному обсязі. Жодних підстав для продовження цього арешту не існує. Наявність арешту заважає власнику користування та розпорядження вказаним майном.
Зняття арешту також було усно погоджено із старшим слідчим шостого Слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові М.Фальшовником.
Потрібно зазначити, що вказаний арешт порушує право власності Заявника на придбане майно, оскільки він позбавляється можливості використовувати майно для вирішення своїх потреб, унеможливлює виконання інших зобов`язань Заявника пов`язаних з майном, на яке накладений арешт та сприяє завданню збитків.
Адвокат ОСОБА_3 та власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, однак адвокат ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій просить розглянути справу без його участі.
Прокурор у судове засідання не з`явився, однак від прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі. При цьому зазначив, що проти задоволення клопотання заперечує, доводи чого зводяться до того, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та рішення в порядку ч. 2 ст. 3 КПК України не приймались.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
- автомобіль VOLKSWAGEN PASSAT, державний номерний знак НОМЕР_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 належить ОСОБА_4 , мешканцю АДРЕСА_1 ;
Підставою накладення арешту на нерухоме майно, судом було існування сукупності розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.
Метою накладення арешту на це майно, слідчим суддею було забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.
Власник та володілець майна не був присутній під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно.
Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення його дієвості.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Нормами ч.1 ст. 174 КПК України передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею - це необґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба .
Так, слідчим суддею у судовому засіданні встановлено, що на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває.
Заявником у свою чергу, не додано до матеріалів справи доказів того, що мета накладення арешту на даний час досягнута, всі експертизи та слідчі дії з арештованим майном проведені (відсутні висновки проведених експертиз та проведення слідчих дій), а відтак слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час не відпала потреба в застосуванні арешту, такий накладено було обґрунтовано, будь-яких обставин, які б не були відомі під час вирішення питання про накладення арешту не встановлено.
Слідчий суддя вважає заявником не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, не наведено доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність.
Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Беручи до уваги вищевикладене, слідчий суддя вважає, клопотання не обґрунтованим та таким що не підлягає до задоволення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 08.10.2024 року о 16 год. 25 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1