Провадження № 1-кс/686/8493/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 року м. Хмельницький

Слідча суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 , погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Сторожинець Чернівецької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000328,

ВСТАНОВИЛА:

08.10.2024 слідчий першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України на строк шістдесят днів, посилаючись на те, що існують ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали подане клопотання, просили його задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні при вирішенні клопотання поклався на розсуд суду. Пояснив, що 04.10.2024 з`явився до відділу поліції у м. Сторожинець за їх викликом, оскільки, за повідомленням працівників правоохоронного органу, перебував у розшуку. З відділу поліції був доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 22 год. 04.10.2024, а звідти наступного ранку був доставлений до ІНФОРМАЦІЯ_3 . 07.10.2024 із ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 доставили до слідчого, який склав протокол його затримання. При цьому повідомив, що мав можливість вільно залишити приміщення ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак не зробив цього, усвідомлюючи можливість погіршення свого стану.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, оскільки зазначив, що фактично затримання ОСОБА_5 відбулося ще 04.10.2024.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

14.06.2024 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000328 зареєстровано дане кримінальне провадження, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 5 ст. 407 КК України.

08 жовтня 2024 року відносно ОСОБА_5 було складено повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а саме про те, що «солдат ОСОБА_5 , проходячи військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, відповідно до наказу начальника 15 мобільного прикордонного загону Державної прикордонної служби України від 12.05.2024 № 219-ОС «Про особовий склад» на посаді інспектора прикордонної служби 2 категорії - навідника третьої групи реактивних систем залпового вогню першого вогневого відділення другої прикордонної застави 128-мм реактивних систем залпового вогню другого відділу прикордонної служби (тип С) прикордонної комендатури швидкого реагування вогневої НОМЕР_1 мобільного прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 (з місцем дислокації АДРЕСА_2 ),

11.05.2024, отримавши дозвіл начальника, на вибуття у звільнення з АДРЕСА_2 з подальшим прибуттям із звільнення на 08 год. 00 хв. 13.05.2024, у порушення вимог ст.ст. 17, 65 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про оборону України», ч. 1 ст.ст. 1, 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст.ст. 11, 16, 127, 128, 129, 130, 131, 199, 216 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст.ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, порушуючи військову дисципліну, маючи намір тимчасово ухилитись від несення обов`язків військової служби, через особисту недисциплінованість та несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків, в умовах воєнного стану, без поважних причин та дозволу командування НОМЕР_2 мобільного прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 , на 08 год. 00 хв. 13.05.2024, без поважних причин, до місця служби у частині, а саме дислокації підрозділу НОМЕР_2 мобільного прикордонного загону ІНФОРМАЦІЯ_4 , що у населеному пункті - АДРЕСА_2 , із звільнення не з`явився, та перебував поза межами загону (частини), тривалістю понад три доби, та проводив час на власний розсуд, не пов`язуючи його з проходженням військової служби, до його затримання 07.10.2024 працівниками правоохоронного органу, тим самим, припинивши виконувати свій конституційний обов`язок щодо захисту суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності України

Згідно протоколу затримання, складеного 07.10.2024 старшим слідчим першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 , затримання ОСОБА_5 фактично відбулося 07.10.2024 о 14 год. 00 хв.

Дана підозра є обґрунтованою та на її підтвердження слідчим представлено: матеріали службового розслідування за фактом самовільного залишення ОСОБА_5 військової частини; повідомлення начальника відділу НОМЕР_2 прикордонного загону ДПСУ про самовільне залишення військової частини ОСОБА_5 від 11.06.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 06.10.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 06.10.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 06.10.2024; інші матеріали кримінального провадження.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, а тому підозрюваний може ухилитись від органів досудового розслідування і суду, зважаючи на покарання, яке йому загрожує у випадку доведення винуватості у вчиненні кримінального правопорушення.

Ураховуючи початковий етап розслідування кримінального провадження, уважаю доведеним існування ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, яким можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження з метою уникнення кримінальної відповідальності. При цьому слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримують шляхом слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засідання (ч. 1,2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинення іншого кримінального правопорушення в судовому засіданні доведений не був, оскільки ані слідчим, ані прокурором не надано будь-яких доказів на підтвердження його існування.

Таким чином, на даний час існують визначені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Аналізуючи особу підозрюваного, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше не судимий, не одружений, осіб на утриманні не має, має постійне місце проживання, офіційно не працевлаштований, однак мав тимчасовий дохід.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України, обставини в їх сукупності, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, особу підозрюваного, приходжу до висновку, що відносно підозрюваного слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначаючи вид запобіжного заходу, який слід застосувати до підозрюваного, слідчою суддею враховуються положення ч. 8 ст. 176 КПК України, якою регламентовано, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою), а тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даному випадку не може бути застосований.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 слід встановити в межах строку досудового розслідування, а саме по 03 грудня 2024 року включно.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Однак, враховуючи дискрецію повноважень слідчого судді у вирішенні питання про можливість визначення розміру застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. 407 КК України, вважаю за можливе визначити розмір застави при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В силу ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, враховуючи майновий та сімейний стан ОСОБА_5 та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, дані про його особу та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, вважаю за можливе визначити розмір застави як альтернативний запобіжному заходу у виді тримання під вартою у мінімальному розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151 400 грн. 00 грн. та забезпечить виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 слід встановити в межах строку досудового розслідування, а саме по 03 грудня 2024 року включно.

Оцінюючи пояснення захисника підозрюваного про те, що фактичне затримання ОСОБА_5 відбулося 04.10.2024, а не в час, зазначений у протоколі, слідчий суддя враховує наступне.

Ст. 29 Конституції України регламентовано, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід, обґрунтованість якого протягом сімдесяти двох годин має бути перевірена судом. Затримана особа негайно звільняється, якщо протягом сімдесяти двох годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання, роз`яснено його права та надано можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правничою допомогою захисника. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання.

Відповідно до п.6 ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право вимагати перевірки обґрунтованості затримання.

Відповідно до вимог ст. 209 КПК України особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Відповідно до ч.1 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

Згідно з ч.4 ст.208 КПК України уповноважена службова особа, що здійснила затримання особи, повинна негайно повідомити затриманому зрозумілою для нього мовою підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також роз`яснити право мати захисника, отримувати медичну допомогу, давати пояснення, показання або не говорити нічого з приводу підозри проти нього, негайно повідомити інших осіб про його затримання і місце перебування відповідно до положень статті 213 цього Кодексу, вимагати перевірку обґрунтованості затримання та інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Частина 5 ст.208 КПК України передбачає, що про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складається протокол, в якому, крім відомостей, передбачених статтею 104 цього Кодексу, зазначаються: місце, дата і точний час (година і хвилини) затримання відповідно до положень статті 209 цього Кодексу; підстави затримання; результати особистого обшуку; клопотання, заяви чи скарги затриманого, якщо такі надходили; повний перелік процесуальних прав та обов`язків затриманого. Протокол про затримання підписується особою, яка його склала, і затриманим. Копія протоколу негайно під розпис вручається затриманому, а також надсилається прокурору.

У судовому засіданні підозрюваний та його захисник повідомили, що фактично ОСОБА_5 був затриманий ще 04.10.2024.

Однак, згідно протоколу затримання, складеного старшим слідчим першого слідчого відділу (із дислокацією у м. Хмельницький) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_4 , затримання ОСОБА_5 фактично відбулося 07.10.2024 о 14 год. 00 хв.

Статтею 206 КПК України визначені загальні обов`язки судді щодо захисту прав людини. Так, ч.1 ст. 206 КПК України передбачено, що кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Відповідно до ч.1,3 ст. 210 КПК України уповноважена службова особа зобов`язана доставити затриману особу до найближчого підрозділу органу досудового розслідування, в якому негайно реєструються дата, точний час (година і хвилини) доставлення затриманого та інші відомості, передбачені законодавством. У разі наявності підстав для обґрунтованої підозри, що доставлення затриманої особи тривало довше, ніж це необхідно, слідчий зобов`язаний провести перевірку для вирішення питання про відповідальність винуватих у цьому осіб.

Аналізуючи викладене, враховуючи пояснення підозрюваного та його захисника, приходжу до висновку, що обставини наявності чи відсутності факту затримання ОСОБА_5 без оформлення відповідного процесуального документу, законності підстав застосування заходу забезпечення кримінального провадження (у разі доведення такого), потребують додаткового дослідження та перевірки, які неможливо здійснити у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, слід доручити ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому провести перевірку обставин, повідомлених підозрюваним ОСОБА_5 та його захисником ОСОБА_6 щодо факту та підстав затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке, за версією сторони захисту, фактично відбулося 04.10.2024 без оформлення відповідного процесуального документу.

Відповідно до ч. 5 ст. 206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе: існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду; неперевищення граничного строку тримання під вартою; відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

Станом на момент розгляду клопотання стороною захисту не надано доказів перевищення граничного строку тримання під вартою підозрюваного, оскільки згідно протоколу затримання ОСОБА_5 фактично відбулося 07.10.2024 о 14 год. 00 хв., а повідомлена підозрюваним інформація потребує додаткового дослідження, а відтак підстав для реагування у порядку ч. 5 ст. 206 КПК України слідча суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 194, 196, 197, 199 КПК України, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 03 грудня 2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400,00 грн., в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 зобов`язання прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою, а також на нього слід покласти наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатись з населеного пункту в якому проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- утриматись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України, у випадку наявності.

У випадку внесення визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти звільнити.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.

Доручити ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому провести перевірку обставин, повідомлених підозрюваним ОСОБА_5 та його захисником ОСОБА_6 щодо факту та підстав затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке, за версією сторони захисту, фактично відбулося 04.10.2024 без оформлення відповідного процесуального документу.

Ухвала діє до 03 грудня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя