Справа № 175/2497/23
Провадження № 1-кп/175/124/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2024 року Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

обвинуваченої ОСОБА_10 ,

обвинуваченої ОСОБА_11 ,

обвинуваченої ОСОБА_12 ,

обвинуваченого ОСОБА_13 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження №0000377 за обвинуваченням ОСОБА_9 , обвинуваченого в скоєнні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 2 ст. 263 КК України, ОСОБА_14 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , обвинувачених в скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2 КК України,-

встановила:

В провадженні Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження №0000377 за обвинуваченням ОСОБА_9 , обвинуваченого в скоєнні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2, ч. 2 ст. 263 КК України, ОСОБА_14 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , обвинувачених в скоєнні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 203-2 КК України.

Ухвалою суду від 01 вересня 2023 року по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_5 подав до суду клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти зміни запобіжного заходу.

ОСОБА_9 клопотання підтримав та просив задовольнити.

Інші учасники справи просили вирішити клопотання на розсуд суду.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Якщо інше не передбачено КПК України, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до будь-яких засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Під час судового розгляду встановлено, що ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 07 квітня 2023 року відносно ОСОБА_9 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 125 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 335 500,00 грн та покладено на підозрюваного ОСОБА_9 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування з особами, визначеними слідчим, прокурором;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України.

Відповідно до довідки ТУ ДСА України в Дніпропетровській області 10 квітня 2023 року на депозитний рахунок у якості застави за ОСОБА_9 були внесені грошові кошти у розмірі 335 500,00 грн.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Суд зазначає, що застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до статті 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.2 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Відповідно до ст. 49 Конституції України кожен має право на охорону здоров`я, медичну допомогу та медичне страхування і воно є невід`ємним.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_9 було обрано запобіжний захід у вигляді застави та враховано наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Наразі ОСОБА_9 хворіє тяжкою онкологічною хворобою, має діагноз хронічний мієлолейкоз (С 92.1), та підлягає плановому обстеженню лікарем-онкологом з ціллю подальшої тактики лікування. Під час судового розгляду справи не встановлено випадків здійснення ОСОБА_9 протиправного впливу на свідків та фактів перешкоджання кримінальному провадженню.

В цьому аспекті суд також бере до уваги і певну тривалість кримінального провадження, що з урахуванням практики ЄСПЛ, зокрема загальних висновків, викладених у справах «Штепа проти України», «Ноймайстер проти Австрії» (Neumeister v. Austria), щодо зменшення ризику непроцесуальної поведінки обвинуваченого зі спливом часу, за умови відсутності появлення нових обставин, що виправдовуватимуть застосування раніше обраного запобіжного заходу, а відтак, з урахуванням відсутності компрометуючих відомостей щодо неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_9 , на переконання суду, в даному конкретному випадку, існують правові підставі для застосування до останнього менш суворого запобіжного заходу, ніж застава, зокрема особистого зобов`язання, з визначенням обов`язків: прибувати за викликом до суду; не змінювати місце постійного проживання, без дозволу прокурора або суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

На переконання суду такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст. 177 КПК України.

За вимогами ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

За ч.11 ст.182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернута в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої України приєдналась 17.07.1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Вендітеллі проти Італії» суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань.

Також, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Тобто, утримання коштів застави у відсутність законної підстави для цього (в даному випадку зміна запобіжного заходу на більш м`який), порушує право власності заставодавця, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати своє право на користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.

Відтак, у зв`язку зі зміною запобіжного заходу, суд проходить до висновку про можливість повернення заставодавцю - ОСОБА_15 внесених нею в якості застави грошових коштів за обвинуваченого ОСОБА_9 .

Підсумовуючи все вищевикладене, суд вбачає у клопотанні захисника ОСОБА_5 вагомі аргументи для зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 . Хоч ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати, однак запобігти їм і забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого можливо, на думку суду, і запобіжним заходом у виді особистого зобов`язання. Таким чином, клопотання захисника ОСОБА_5 підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 179, 194, 331 КПК України, суд,

у х в а л и в:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу задовольнити.

Змінити запобіжний захід у вигляді застави застосований відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 07 квітня 2023 року на особисте зобов`язання.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_9 такі обов`язки:

- прибувати за викликом до суду;

- не змінювати місце постійного проживання, без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Заставу у розмірі 335 500 грн. (триста тридцять п`ять тисяч п`ятсот гривень) 00 коп., що внесена за підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на підставі ухвали слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 07 квітня 2023 року - повернути заставодавцю ОСОБА_15 , на рахунок НОМЕР_1 у АТ КБ «Приватбанк», МФО 305299.

Ознайомити обвинуваченого ОСОБА_9 з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та попередити його, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів .

Суддя ОСОБА_1