Справа №538/1314/23
Провадження № 1-кп/538/10/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2024 року Лохвицький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

розглянувши клопотання захисника обвинуваченого про призначення автотехнічної комплексно-комісійної експертизи у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000327 від 17.05.2023 р. по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Лохвицького районного суду перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 .

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 подала письмове клопотання про призначення автотехнічної комплексно-комісійної експертизи.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що в ході судового розгляду справи, стороною обвинувачення долучено до матеріалів справи висновки експертів по даному кримінальному провадженню, які є суперечливими у відповідності до позиції сторони обвинувачення та протоколи огляду, законність та достовірність яких викликає сумнів. Протокол огляду місця ДТП зі схемами та фототаблицею не в повній мірі відображає обстановку на місці пригоди, а саме: в ньому не зафіксовані наявність уклонів, нерівностей та руйнувань проїжджої частини на місті ДТП, а також не відображено відсутність вуличного освітлення, знаків, які б попереджали водія про небезпеку або заборону проїзду. При цьому акти обстеження дорожніх умов також не відображають в повній мірі стану дорожнього покриття. Крім того, надано ряд висновків експертів, які не надають повної картини пригоди, та проведені без врахування дорожньої обстановки, можливості використання даної ділянки дороги для проїзду автотранспорту взагалі. В судовому засіданні допитані свідки пояснили, що в період ДТП видимість була обмежена, оскільки була вечірня пора доби, потерпіла знаходилась на проїжджій частині дороги у темному одязі, та після ДТП повідомляла працівникам поліції, що на неї ніхто не наїздив. При цьому, що під час досудового слідства нерівність та стан дорожнього покриття достеменно не досліджувалась, хоча саме нерівність покриття та його руйнування, як один з факторів, може вплинути на втрату стійкості транспортного засобу та в сукупності з іншими (технічним станом транспортного засобу, погодними умовами, станом дорожнього покриття та діями водія) призвести до дорожньо-транспортної пригоди. Окрім цього, не конкретизовано, який саме фактор вплинув на втрату курсової стійкості транспортного засобу . Також, не досліджено технічний стан трактора та не повністю досліджено механізм і обставини дорожньо-транспортної пригоди. Оскільки для детального діагностування ходової частини необхідно проведення демонтажу вузлів і агрегатів трактора з випробуваннями на спеціальних стендах, можливо з розборкою та проведенням дефектування на предмет оцінювання ступеня зносу та механічних пошкоджень окремих складових вузлів та агрегатів і його впливу на роботу вузлів та агрегатів в цілому, у тому числі з використанням спеціалізованого діагностичного обладнання. В подальшому при проведені експертизи механізму та обставин дорожньотранспортної пригоди не було враховано ряд факторів, які впливають на механізм ДТП в своїй сукупності, а саме: не враховано дорожні умови, пора доби, та відсутність освітлення, нерівності та руйнування проїжджої частини, не досліджено технічний стан транспортного засобу, не досліджено повністю всі схеми до протоколу огляду та схеми уклонів і схеми розташування дорожніх знаків на момент настання ДТП, що дає підстави сумніватись у висновку експерта про наявність у водія технічної можливості запобігти дорожньо-транспортній пригоді. З метою повного всебічного дослідження обставин дорожньо-транспортної пригоди необхідні дані про розміри ям, вибоїн, руйнувань, просадок та бугрів на ділянці ДТП. Сторона захисту вважає, що оскільки, для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, вважала за необхідне призначити комплексно-комісійну експертизу автотехнічну по визначенню технічного стану трактора Т-25А реєстраційний номер НОМЕР_1 , стану доріг і дорожніх умов у місці ДТП, механізму та обставин ДТП та поставити на вирішення експертам ряд запитань.

В судовому засіданні обвинувачений підтримав вищевказане клопотання.

Прокурор та потерпіла в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання, прокурор посилався на те, що по справі проведені низка експертиз. Висновки по них надані вичерпні, підтверджують вину обвинуваченого, крім того під час судового розгляду був допитаний експерт, тому вважав за недоцільне призначати експертизу за клопотанням захисника, оскільки це призведе лише до затягування розгляду справи.

Заслухавши учасників кримінального провадження, ознайомившись з матеріалами справи, суд вважає, що підстави для задоволення клопотання захисника відсутні, виходячи з такого.

Під час судового розгляду у вказаному кримінальному провадженні судом були досліджені зібрані сторонами письмові докази, зокрема висновки експертів, допитані потерпіла та частина свідків, а також за клопотанням захисника - експерти, натомість один із свідків ОСОБА_7 (батько обвинуваченого), який би міг надати показання щодо обставин справи та технічного стану транспортного засобу, керуючись ст. 63 Конституції відмовився від надання показань, крім того, обвинувачений на початку розгляду справи по суті зазначив, що вину визнає частково, під час дослідження письмових доказів надавав суперечливі відповіді, на даний час показань не надавав, при цьому під час встановлення порядку дослідження доказів було визначено, що він надасть показання після допиту свідків, потерпілої та дослідження письмових доказів.

Відповідно до висновків експертів 13.06.2023 (т. 2 а.с. 105-106) від 14.06.2023 р. (т.2 а.с. 115-118) та інших, питання, що ставляться захисником в клопотанні про призначення експертизи були предметом дослідження експертів.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні досудового розслідування чи суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно із п. 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи, зокрема комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

В п 12.постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами), зазначено, що Комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань.

Суд вважає, що наявні в матеріалах кримінального провадження результати проведених експертиз можуть бути використані при прийнятті рішення у кримінальному провадженні поряд з іншими доказами, оцінка яким буде дана судом в нарадчій кімнаті. При цьому, належного та достатнього обґрунтування проведення автотехнічної комплексно-комісійної експертизи судом не встановлено.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що за змістом положень ч. 10 ст. 101 КПК України висновок експерта не є обов`язковим для суду, не має переваги над іншими джерелами доказів і наперед встановленої сили, а підлягає перевірці й оцінці відповідно до вимог закону, за внутрішнім переконанням суду, у сукупності і взаємозв`язку з іншими зібраними у справі доказами. Водночас незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідному процесуальному рішенні.

Таким чином, на підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242, 332, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про призначення автотехнічної комплексно-комісійної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Лохвицького

районного суду ОСОБА_1