Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/3431/21
номер провадження 1-кс/695/882/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря с/з ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КСП ПРОМІНЬ 2020» СТОВ «Лан» про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «КСП ПРОМІНЬ 2020» СТОВ «Лан», звернувся до слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області із клопотанням, у якому просить скасувати арешт з майна накладеного ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області у кримінальному провадженні №0000054 від 11.11.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання зазначає, що 07.12.2021 року ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області (справа №695/3431/21), у кримінальному провадженні №0000054 від 11.11.2021 року накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:001:0727, площею 24.7391 га.; :02:001:0726 площею 32,8337 га.; :02:001:8888 площею 42, 6226 га, які розташовані в адміністративно - територіальних межах с. Жорнокльови, Драбівської ОТГ, Черкаської області та заборонено здійснювати будь - які реєстраційні дії із зазначеними земельними ділянками. Вказану ухвалу слідчого судді вважає незаконною та необґрунтованою, оскільки обставини, які були викладені у клопотанні про накладення арешту на вказані земельні ділянки зводились до припущень та не підтверджувались жодними доказами. Потреби досудового розслідування не виправдовували такого ступеня втручання у права і свободи володільця майна, а тому слідчим суддею не в повній мірі дотримані вимоги норм КПК України під час розгляду клопотання про арешт майна. З урахуванням наведеного адвокат просить скасувати арешт накладений на вказане майно.

Адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак скерував до суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області у судове засідання також не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений вчасно та належним чином, надав слідчому судді для огляду матеріали кримінального провадження №0000054 від 11.11.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 358 КК України.

Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, надані матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Із змісту ч. 1 ст. 170 КПК України вбачається, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1ст.174 ЦПК України).

Поряд з цим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Таким чином слідчим суддею не беруться до уваги доводи представника ТОВ «КСП «Промінь 2020» СТОВ «Лан» щодо законності та обґрунтованості рішення слідчого судді про накладення арешту на вказані земельні ділянки.

Однак слідчим суддею враховується, що при розгляді клопотання встановлено, що 07.12.2021 року ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області (справа №695/3431/21), у кримінальному провадженні №0000054 від 11.11.2021 року накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:001:0727, площею 24.7391 га.; :02:001:0726 площею 32,8337 га.; :02:001:8888 площею 42, 6226 га, які розташовані в адміністративно - територіальних межах с. Жорнокльови, Драбівської ОТГ, Черкаської області та заборонено здійснювати будь - які реєстраційні дії із зазначеними земельними ділянками.

Постановою дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області від 26.12.2022 р. кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000054 від 11.11.2021 року, закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального проступку.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Із змісту ухвали слідчого судді від 07.12.2021р. про накладення решту на вказані земельні ділянки вбачається, що арешт був накладений саме з метою забезпечення збереження речових доказів та запобігання передачі вказаних земельних ділянок, які могли бути предметом кримінального правопорушення іншим особам.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції вимагає, щоб будь-яке втручання органів державної влади у володіння майном відбувалося згідно із законом: відповідно до другого речення першого абзацу цієї статті будь-яке позбавлення власності має здійснюватися «на умовах, передбачених законом»; другий абзац надає державам право здійснювати контроль за користуванням, вводячи в дію «закони».

Будь-яке втручання у мирне володіння майном має супроводжуватися процесуальними гарантіями, які надають відповідній фізичній чи юридичній особі обґрунтовану можливість звернутися зі своєю справою до компетентних органів державної влади для ефективного оскарження заходів, які становлять втручання у права, гарантовані цим положенням. Під час оцінки дотримання цієї умови необхідно здійснити комплексний розгляд відповідних судових та адміністративних процедур (рішення у справі «Лекіч проти Словенії», заява № 36480/07, пункт 95, від 11 грудня 2018 року).

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду №372/2904/17-ц від 15.05.2019 року арешт майна має тимчасовий характер, і його максимально можлива тривалість обмежена часовими рамками досудового розслідування та/або судового розгляду до прийняття процесуального рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Із закриттям кримінального провадження втрачається легітимна мета арешту майна як втручання у конвенційне право особи на мирне володіння ним - збереження речей і матеріальних цінностей для забезпечення можливості виконання завдань кримінального провадження.

У постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі №727/2878/19 (провадження N 14-516цс19) у пункті 28-32 зроблені наступні правові висновки.

Частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість, при винесенні прокурором постанови про закриття кримінального провадження питання про скасування арешту майна вирішено не було.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема,під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті173і174цьогоКодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», керуючись вказаними висновками Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 30.06.2020 по справі №727/2878/19, а також враховуючи вимоги ст. 41 Конституції України та вказаних вище норм міжнародного права, за вказаних обставин слідчий суддя прийшов до висновку про наявність підстав для скасування вжитого заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, так як кримінальне провадження закрито дізнавачем, а тому відпали обставини, які б обґрунтовували необхідність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись вимогами ст.2,170-174,309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 подане в інтересах ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «КСП ПРОМІНЬ 2020» про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати повністю арешт, накладений ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 07.12.2021 року по справі №695/3431/21, який був накладений в рамках кримінального провадження №0000054 від 11.11.2021 року на земельні ділянки з кадастровими номерами :02:001:0727, площею 24.7391 га.; :02:001:0726 площею 32,8337 га.; :02:001:8888 площею 42, 6226 га, які розташовані в адміністративно-територіальних межах с. Жорнокльови, Драбівської ОТГ, Черкаської області із забороною здійснювати будь-які реєстраційні дії із зазначеними земельними ділянками.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1