25.10.2024 Єдиний унікальний № 371/1556/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

25 жовтня 2024 року м. Миронівка

ЄУН 371/1558/24

Провадження № 1-кс/371/433/24

Слідчий суддя Миронівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000294, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня 2024 року за ст. 246 ч. 1 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Клопотання обґрунтовано тими обставинами, щослідчим відділом поліції розслідується кримінальне провадження за фактом незаконної порубки дерев в лісовому насадженні, розташованому поблизу села Пустовіти Обухівського району Київської області.

В ході огляду відкритої місцевості лісового насадження виявлено пеньки свіжозрізаних дерев, дерев`яна стружка та тирса від порубки, частини деревини.

Також, в ході проведення огляду біля вказаних колод дерев та свіжозрізаних пеньків було виявлено безмоторну ланцюгову пилку марки «STIHL», моделі «MS-361», чорно-оранжевого кольору.

Вказані об`єкти оглянуто слідчим, долучено до матеріалів кримінального провадження як речові докази, вилучено до Відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

За позицією слідчого, вилучені матеріальні об`єкти мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки можуть вказувати на вчинення незаконної порубки дерев.

За положеннями ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий та власник майна, про арешт якого заявлено клопотання, про розгляд клопотання повідомлені належно, в судове засідання не з`явилися. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Оцінка наданих матеріалів вказує на наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є, в тому числі, забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 даної норми встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами, згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено наступні обставини.

19 жовтня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000294 внесені відомості про кримінальне провадження за ст. 246 ч. 1 КК України.

Підставою для внесення відомостей в ЄРДР стали матеріали правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень.

Ці обставини підтверджені даними Витягу з ЄРДР та рапорту старшого інспектора-чергового відділу поліції № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області від 19 жовтня 2024 року.

В ході досудового розслідування встановлено такі обставини.

19 жовтня 2024 року стороння особа здійснювала незаконну порубку дерев в лісовому насадженні, яке розташоване поряд з селом Пустовіти Обухівського району Київської області.

19 жовтня 2024 року в період з 18 години 06 хвилин до 18 годину 40 хвилин слідчим проведено огляд ділянки лісового насадження, що стало місцем події. В ході огляду виявлено місце, де здійснено незаконну порубку дерев.

Також в ході огляду місця події виявлено та вилучено: бензомоторну ланцюгову пилку марки «STIHL», моделі «MS-361» чорно-оранжевого кольору, колоди різної довжини та діаметру. Факт вилучення майна зафіксований у протоколі огляду місця події від 19 жовтня 2024 року.

Виявлені в ході огляду речі вилучено до ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області та долучено до матеріалів провадження як речові докази.

На підтвердження встановлених обставин кримінального правопорушення слідчим до клопотання додано копії письмових документів: рапорту від 19 жовтня 2024 року, заяви від 19 жовтня 2024 року, протоколу огляду місця події від 19 жовтня 2024 року з додатком у виді ілюстративної таблиці, постанови слідчого від 19 жовтня 2024 року, пояснень від 19 жовтня 2024 року.

Незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, в разі, якщо вказаними діями заподіяно істотну шкоду, є кримінально караним діянням.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим майном може бути, в тому числі, майно у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно приписів ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя дійшов висновку, що майно у виді колод дерев є таким, що ймовірно є предметом, що став об`єктом вчинення кримінально протиправних дій.

Вказане майно, відносно якого особи вчиняли дії, правомірність яких підлягає встановленню в ході досудового розслідування, згідно зі ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речові докази вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 1 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ст. 246 КК України, визнається закінченим з моменту заподіяння незаконною порубкою дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезенням, зберіганням, збутом незаконно зрубаних дерев або чагарників, істотної шкоди.

Отже, у кримінальному провадженні підлягають встановленню обставини щодо розміру спричиненої протиправними діями шкоди. Такі обставини встановлюються шляхом експертних досліджень.

Завданням арешту майна у виді деревини у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, знищення, використання, передачі чи відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Майно у виді бензинової пилки є таким, що ймовірно було знаряддям вчинення кримінально протиправних дій.

Вказане майно, яким стороння особа вчиняла певні дії, правомірність яких підлягає встановленню в ході досудового розслідування, згідно зі ст. 98 КПК України, може бути розцінено як речовий доказ вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 1 КК України та ймовірно належить особі, яка вчиняли протиправні дії.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна повинно мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до правил ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Завданням арешту майна у даному кримінальному провадженні є запобігання можливості його приховування, знищення, використання, передачі чи відчуження, оскільки існують відповідні ризики.

Потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою попередження приховування, знищення, використання, передачі, відчуження майна, інших негативних наслідків, які можуть перешкодити всебічному та повному проведенню досудового розслідування.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Встановленого даною процесуальною нормою строку подання клопотання про арешт майна слідчим дотримано.

Обставини, які досліджені під час розгляду клопотання та оцінені відповідно до вимог статті 94 КПК України, свідчать про обґрунтованість клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000294, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 жовтня2024 року за ст. 246 ч. 1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на матеріальні об`єкти:

Колоду (об. № 1) довжиною 63 см, діаметром 38х37 см.

Колоду (об. № 2) довжиною 75 см, діаметром 37х36 см.

Колоду (об. № 3) довжиною 79 см, діаметром 34х33 см.

Колоду (об. № 4) довжиною 76 см, діаметром 31х28 см.

Колоду (об. № 5) довжиною 90 см, діаметром 26х24 см.

Колоду (об. № 6) довжиною 88 см, діаметром 23х21 см.

Колоду (об. № 7) довжиною 80 см, діаметром 20х18 см.

Колоду (об. № 8) довжиною 81 см, діаметром 17х15 см.

Колоду (об. № 9) довжиною 97 см, діаметром 14х12 см.

Колоду (об. № 10) довжиною 92 см, діаметром 11х9 см.

Колоду (об. № 11) довжиною 98 см, діаметром 8х7 см.

Колоду (об. № 12) довжиною 1,6 м, діаметром 40х36 см.

Колоду (об. № 13) довжиною 3,1 м, діаметром 39х35 см.

Колоду (об. № 14) довжиною 1,6 м, діаметром 32х28 см.

Колоду (об. № 15) довжиною 2.3 м, діаметром 45х39 см.

Бензомоторну ланцюгову пилку марки «STIHL», моделі «MS-361», чорно-оранжевого кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню та виконується слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1