У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

Встановив:

25 липня 2024 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у якому ставиться питання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2023 року по справі № 532/640/23 в межах кримінального провадження № 0000059 від 01.04.2023 на майно, а саме: автомобіль марки ЗИЛ, модель 433362, синього кольору, 1993 року випуску, д.н.з. НОМЕР_1 , та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу, серія НОМЕР_2 , що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Особа, яка заявила клопотання про скасування аршету майна, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно, повідомлені про дату, час і місце розгляду клопотання.

У судове засідання 29 липня 2024 року учасники справи не з`явилися.

29 липня 2024 року до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в судовому засіданні у Автозаводському районному суді м. Кременчука та проханням призначити наступне судове засідання на іншу дату.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон не передбачає обов`язкової участі учасників справи у розгляді клопотання про скасування арешту майна.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Речення 1 ч. 1 ст. 116 КПК України визначає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Таким чином, граничний строк розгляду клопотання про скасування арешту майна - три дні після його надходження.

Вказаний строк є таким, що встановлений законом, а тому не може встановлюватися прокурором, слідчим суддею або судом у визначеному ст. 114 КПК України порядку.

Відповідно до ч. 7 ст. 115 КПК України при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Таким чином, граничним строком розгляду клопотання про скасування арешту майна у цьому випадку (оскільки закінчення строку припадає на неробочий день - 28.07.2024) є 29 липня 2024 року.

Чинний кримінальний процесуальний закон визначає порядок поновлення пропущених із поважних причин процесуальних строків, однак не передбачає можливості продовження строку, встановленого законом (за виключенням строків досудового розслідування тощо), а тому клопотання представника власника арештованого майна, хоча й містить відомості про наявність поважних причин для неприбуття в судове засідання, в частині відкладення розгляду клопотання не може бути задоволене.

З огляду на наведене слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників справи на підставі наданих доказів.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. При вирішенні клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя враховує підстави для арешту майна, зокрема, що арешт майна застосовується з метою забезпечення збереження речових доказів, тощо. При вирішенні питання про накладення арешту, слідчий суддя керувався положеннями ст.ст. 170-173 КПК України.

Арешт на майно, зазначене заявником у клопотанні про скасування арешту майна, накладено ухвалою слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2023 року по справі № 532/640/23, оскільки вказане майно має суттєве значення для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Долучені до клопотання про скасування арешту майна документи, що підтверджують повноваження представника, копія паспорту та ІПН власника майна, копії запитів та клопотання із підтвердженням відправлення, копії відповіді на запити із Решетилівською окружної прокуратури досліджувалися слідчим суддею при вирішенні питання про накладення арешту на майно ОСОБА_4 а тому не можуть слугувати підставою для визнання арешту таким, що є недоцільним або ж необґрунтованим.

Відповідно до ст.ст. 22, 26 КПК України, кримінальний процес являється змагальним і диспозитивним, що полягає у вільному подані учасниками процесу до суду доказів на підтвердження своєї позиції та захисту своїх інтересів.

Самі по собі викладені у клопотанні пояснення не є доказами, тобто, викладені у заяві обставини підлягають доведенню.

Поряд із цим, заявником, з урахуванням припису змагальності, не надано слідчому судді доказів, які б спростовували обставини, що стали підставою для накладення арешту, або свідчили б про його подальшу недоцільність.

Клопотання про скасування арешту майна не є належним чином обґрунтованим, заявником у клопотанні не доведено належними доказами, що у подальшому у застосуванні арешту майна відпала потреба, та не доведено, що арешт майна накладено необґрунтовано, оскільки, досудове розслідування кримінального провадження триває, арештоване майно має ознаки речових доказів, а його значення для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, не спростовано.

До клопотання про скасування арешту заявником не долучено жодного доказу на підтвердження того, що із вказаними автомобілем та свідоцтвом про його реєстрацію проведені усі необхідні слідчі та процесуальні дії.

Крім того, до клопотання не долучено жодного доказу на підтвердження тверджень заявника про те, що перебування автомобіля під арештом є тягарем для ОСОБА_4 , оскільки він позбавлений можливості його використовувати за призначенням (зокрема, не надано жодних доказів того, що вказаний автомобіль є необхідним для використання у діяльності, для виконання взятих зобов`язань по перевезенню вантажів тощо), а також, зважаючи на підставу для внесення відомостей до ЄРДР, що вказаний автомобіль може експлуатуватися з урахуванням вимог ст. 37 Закону України «Про дорожній рух».

Посилання заявника на направлення 21 серпня 2023 року адвокатського запиту про рух кримінального провадження та ненадання відповіді на цей запит на час подання клопотання, що розглядається, не може свідчити про недоцільність збереження арешту майна. При цьому заявником долучено лише роздруківку скріншоту електронної скриньки за вкладкою «надіслані», однак не долучено відомостей щодо вхідної кореспонденції вказаної електронної пошти, яка могла б стосуватися отримання відповіді на вказаний запит.

Таким чином, посилання заявника на те, що арешт на вказане майно є недоцільним, не можуть бути взяті до уваги, ч. 2, 3 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, і в цьому випадку арешт накладений саме з метою забезпечення збереження та недопущення подальшого відчуження речового доказу.

Зважаючи на викладене заявником не доведено, що у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а тому в задоволенні клопотання про зняття арешту з майна слід відмовити.

Відмова у задоволенні клопотання не перешкоджає повторному зверненню з клопотанням про скасування арешту майна у порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Керуючись ст. ст. 170-174, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про відкладення судового засідання - відмовити.

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя