Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3812/24

Номер провадження: 1-кс/511/1154/24

03.12.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Одеса, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначила, що 5 жовтня 2024 року приблизно о 16:00 годині ОСОБА_5 спільно із своїм вітчимом ОСОБА_7 перебував в гостях у ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_2 , де разом вживали алкогольні напої у приміщенні літньої кухні.

Під час вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 з одного боку та ОСОБА_8 і ОСОБА_7 з іншого, виник конфлікт на ґрунті не вирішених соціально-побутових взаємовідносин.

В цей час у ОСОБА_5 виник раптовий умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .

В зв`язку з викладеним, 5 жовтня 2024 приблизно о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , знаходячись в стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи на території подвір`я домоволодіння, що розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел та усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, дістав з своєї наплічної сумки складний ніж, яким умисно наніс поверхневу різану рану лівого передпліччя потерпілому ОСОБА_8 .

Побачивши вказаний факт ОСОБА_7 , який перебував безпосередньо біля ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , вирішив заспокоїти свого пасинка ОСОБА_5 та взявши відро з водою облив останнього, нащо ОСОБА_5 не заспокоївся та продовжив вчиняти конфлікт тримаючи в руках складний ніж.

З метою запобігання вчинення ОСОБА_5 подальших протиправних дій, ОСОБА_7 був вимушений завдати йому один удар металевим відром, яке тримав у руці по голові ОСОБА_5 , після чого останній вронив ніж та присів навпочіпки.

Після цього ОСОБА_8 підійшов до ОСОБА_5 намагаючись його заспокоїти, однак ОСОБА_5 підняв з землі свій ніж та продовжуючи свій злочинний умисел направлений на спричинення ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, наніс останньому ще один удар ножом, в ліву половину грудної клітини в ділянці лівої пахви ОСОБА_8 , спричинивши останньому ножове проникаюче поранення лівої половини грудної клітини в ІV міжребері, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, після чого припинив свої злочинні дії у відношенні ОСОБА_8 .

В подальшому, 6 жовтня 2024 року ОСОБА_5 було затримано в порядку статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 1 статті 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляді місця події від 05.10.2024; постановою про визнання речовим доказом; показаннями свідка ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_7 ; показаннями свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду від 05.10.2024; консультаційним висновком спеціаліста від 05.10.2024, щодо виявлених тілесних ушкоджень у ОСОБА_8 ; іншими матеріалами в сукупності.

Разом з цим, органом досудового розслідування встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, 7 жовтня 2024 року Роздільнянським районним судом Одеської області було обрано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року), строк дії ухвали 4 грудня 2024 року.

Строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженню становить 2 (два) місяці та спливає 6 грудня 2024 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідно виконати наступне: отримати висновки призначених експертиз, зокрема, судово медичної імунологічної експертизи, судово медичної експертизи потерпілого, судово психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , судово медичної криміналістичної експертизи; підготовити та вручити ОСОБА_5 повідомлення про підозру в остаточній редакції; виконати вимоги статті 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; вручити обвинувальний акт та реєстр кримінального провадження підозрюваному та його захиснику; виконати інші слідчі дії, у виконанні яких виникне необхідність у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

У зв`язку з чим, строк досудового розслідування у вказаному провадженні було продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 6 січня 2025 року, а тому виникла необхідність у продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки раніше встановлені ризики не зменшились, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобігання встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000690 від 5 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина 1 статті 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, 7 жовтня 2024 року до підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року), строк дії ухвали 4 грудня 2024 року.

Поряд з цим, до вказаного строку завершити досудове розслідування не представилось можливим, а тому строк досудового розслідування у вказаному провадженні було продовжено до 3-х місяців, зокрема, до 6 січня 2025 року (включно), оскільки для прийняття законного та обґрунтованого рішення необхідно необхідно виконати ряд слідчих дій та завершити проведення призначених експертиз, а саме: отримати висновки призначених експертиз, зокрема судово медичної імунологічної експертизи, судово медичної експертизи потерпілого, судово психіатричної експертизи підозрюваного ОСОБА_5 , судово медичної криміналістичної експертизи; підготовити та вручити ОСОБА_5 повідомлення про підозру в остаточній редакції; виконати вимоги статті 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування; вручити обвинувальний акт та реєстр кримінального провадження підозрюваному та його захиснику; виконати інші слідчі дії, у виконанні яких виникне необхідність у ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження.

Водночас раніше встановлені ризики не зменшились, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчи суддя вважає необхідним зазначити, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

Відносно тверджень сторони захисту, що ризик впливу на свідків та потерпілого відпав, оскільки вони допитані на досудовому слідстві, слідчий суддя зазначає, що слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

Відповідно до частини 4 статті 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому, пункт сорок другий рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» визначає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

На підставі викладеного, врахувавши підстави та обставини, передбачені статтями 177 -178, 199 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені раніше ризики не зменшились, а завершити досудове розслідування до строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є неможливим, що виправдовує подальше тримання підозрюваного під вартою.

Щодо аргументів сторони захисту про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя зазначає, що стороною захисту не надано жодних документів, що характеризують особу підозрюваного, окрім тих, що містяться в матеріалах клопотання, відомості про власника житлового будинку, в якому він зареєстрований, згоду власника(ків) про перебування підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом за адресою його реєстрації.

Водночас слідчий суддя зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що за класифікацією відноситься до тяжкого злочину.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ЄСПЛ у справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15), зазначив, що застава має на меті не забезпечення відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. ЄСПЛ наголосив на тому, що суд повинен так само обережно і ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи тривалість перебування підозрюваного під вартою, інші обставини, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість зменшення розміру застави до cорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 176 - 178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування на 35 днів, тобто до 6 січня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 121 120,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із міста Роздільна Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 6 січня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1