Справа № 390/201/22
Провадження № 1-кп/390/146/23
УХВАЛА

"04" квітня 2024 р. Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький кримінальні провадження № 0000014, 0000037, 0000732 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Калинівка, Кіровоградського району, Кіровоградської області, громадянина України, розлученого, не працюючого, з початковою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз 28.12.2020 Кіровоградським районним судом Кіровоградської області за ч.2 ст.289, ч.2 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років. На підставі ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном на 3 роки;

у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185, ч.4 ст.185 КК України.

В судовому засіданні прокурор подала до суду клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, яке вона обґрунтувала наявністю ризиків, передбачених п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечив проти обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зазначив, що буде з`являтися до суду за першою вимогою та бажає влаштуватися на роботу.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 також заперечив щодо задоволення заявленого клопотання та зазначив, що його підзахисний з`являється за викликом до суду, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Відповідно до вимог ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (обвинувачених).

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані (продовжені) судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за письмовим клопотанням прокурора та вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п.3, п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, а також до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.4 ст.194 КПК України суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні прокурора про обрання запобіжного заходу.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення у справах «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується суд при вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Враховуючи вищенаведене, зважаючи на доводи сторін кримінального провадження, з урахуванням особи обвинуваченого, який має постійне місце проживання, бажає працевлаштуватися, за відсутності поданих суду доказів порушення обвинуваченим процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та доказів недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризиків, про які зазначає прокурора, зважаючи, що обвинувачений з`являється до суду, а також те, що по справі частково допитані потерпілі та свідки, суд не вбачає підстав для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, оскільки на переконання суду, саме такий запобіжний захід забезпечить належне виконання ним процесуальних обов`язків, під час розгляду даного кримінального провадження та буде достатнім для запобігання можливих ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Керуючись ст. 176, 177, 179, 194, 314-316, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання на строк 60 діб, з 11.00 год. 04.04.2024 до 11.00 год. 02.06.2024.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) повідомляти суд про зміну місця проживання;

3) утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, експертами у даному кримінальному провадженні;

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.3 ст.176 КПК України контроль за виконанням особистого зобов`язання здійснює прокурор.

Строк дії ухвали визначити до 02.06.2024.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Оголосити перерву в судовому засіданні до 10.10 год 06.05.2024, для виклику свідків.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1