печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000335 від 29.02.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- IPhone 12 Pro Max з сім картою в чорному чохлі.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що вказане майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів.

З наданих в обґрунтування матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000335 від 29.02.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 361 КК України.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється прокурорами відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період із 13.02.2024 по 16.02.2024 представниками комісії Департаменту безпеки ДП «Ліси України» за участі службових осіб філії «Ємільчинське лісове господарства», проведено контрольний захід за додержанням Філією вимог нормативно-правових актів щодо ведення лісового господарства та електронного обліку деревини.

Відповідно до Акту перевірки, працівниками Департаменту безпеки ДП «Ліси України» було виявлено ряд порушень при проведенні лісогосподарських заходів працівниками філії «Ємільчинське лісове господарство» ДП «Ліси України». Зокрема, саме на ділянці рубки головного користування 2024 року кв.27 вид. 12 пл. 3.9 га., яка перебувала в стадії розроблення, 13.02.2024 комісія виявила 91 зрубане дерево породи дуб, з яких у 38 крупномірних дерев в комлевій частині стовбурів були відокремлені сортименти довжиною біля шести метрів кожна та вивезені. Обміром довжин відокремлених сортиментів та діаметрів торцевої частини залишених хлистів встановлено, що обсяг вивезених сортиментів дубу становить 40,33 куб. метрів.

У кв. 57 вид. 6 пл. 0,8 га на рубці головного користування 2024 року проведено контрольний перелік дерев на корені та зняття залишків лісо продукції. Так, згідно з матеріалами відведення до рубки призначено 273 дерева різних порід та діаметрів. В ході заміру пнів зрубаних дерев та дерев на корені незаконну рубку дерев породи граб у кількості 24 шт. різних діаметрів, породи клен 7 шт. різних діаметрів, породи сосна 3 шт. різних діаметрів, а також 1 пень породи вільха, що є порушенням ст. 19, 67, 69, 86 Лісового кодексу України.

Також в ході проведення оглядів вказаних місць рубок було встановлено, що в вибіркову санітарну рубку було відведено дерева, які проведення санітарних заході не потребувало, що вказує на факт підробки висновків про необхідність проведення заходів з санітарного покращення лісу, які затверджувалися службовими особами Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Київлісозахист».

Так, встановлено, що у випадках виявлення порушень при проведенні лісозаготівельних робіт, або транспортування необлікованої деревини, службові особи «Ємільчинське лісове господарство» ДП «Ліси України» та інших філій ДП «Ліси України» звертаються до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який здійснює несанкціоноване внесення змін до Єдиного державного електронного обліку деревини ДП «Лісогосподарський інноваційно-аналітичний центр» (далі ЕОД ЛІАЦ), а саме:

- Повторне використання бірок при транспортуванні необлікованої деревини;

- Зміна кількості залишків деревини та проміжних складах;

- Зміна відомостей про об`єми лісопродукції відведеної в рубки та фактично заготовленої;

- Зміни відомостей про вивезення лісопродукції з ділянок при проведенні рубок.

Вказані зміни до ЕОД ЛІАЦ вносяться ОСОБА_4 , шляхом отримання від працівників філій Столичного офісу ДП «Ліси України» віддалених доступів до персональних комп`ютерів, що використовуються для ведення електронного обліку деревини та бухгалтерського обліку, та надання службовими особами ДП «ЛІАЦ» аналогічного віддаленого доступу до власних робочих комп`ютерів з ключами рівня «Адміністратор».

Встановлено, що зміни до системи ЕОД ЛІАЦ ОСОБА_4 вносяться у випадку виявлення порушень при проведенні рубок працівниками Департаменту безпеки ДП «Ліси України», Державною екологічною інспекцією чи працівниками інших правоохоронних органів, за відповідну грошову винагороду.

Також встановлено, що ОСОБА_4 під виглядом фізичної-особи підприємця зареєстрованого на матір його дружини - ФОП ОСОБА_5 , здійснює ведення бухгалтерського обліку Столичного лісового офісу (філій ДП «Ліси України» Житомирської та Київської області). Таким чином, маючи доступ до системи ЕОД ЛІАЦ з правами рівня «Адміністратор» та системи бухгалтерського обліку, ОСОБА_4 допомагає документально приховувати факти незаконного привласнення та реалізації лісопродукції, шляхом несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) мереж.

21.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено IPhone 12 Pro Max з сім картою в чорному чохлі.

Вищевказане тимчасово вилучене майно має значення для подальшого досудового розслідування кримінального провадження та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

Відповідно до постанови від 21.08.2024 вказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, виникла необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів.

В судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Представник власника майна/власник майна у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність осіб, які не з`явились.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000335 від 29.02.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 361 КК України.

21.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва проведено обшук, в ході якого виявлено та вилучено IPhone 12 Pro Max з сім картою в чорному чохлі.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене в ході обшуку майно, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні № 0000335 від 29.02.2024, а саме: IPhone 12 Pro Max з сім картою в чорному чохлі.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1