Справа № 308/1690/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.08.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/305/23 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 травня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 травня 2023 року закрито провадження за скаргою захисника адвоката ОСОБА_5 (в інтересах ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про скасування повідомлення про підозру, мотивуючи тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 16.02.2023 було відмовлено у відкритті провадження за вказаною скаргою, з тих підстав, що два місяці з моменту повідомлення про підозру у вчиненні злочину не пройшли, а отже захисник підозрюваного не набув право на звернення до слідчого судді з вищевказаною скаргою.

З матеріалів судового провадження вбачається, що 16 лютого 2023 року, захисник-адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою про скасування повідомлення про підозру, мотивуючи тим, що 15 лютого 2023 року слідчий Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУДБР у місті Львові ОСОБА_7 провів без рішення суду обшук у селі Жорнава, 91 «а» в будинку громадянина ОСОБА_8 , в якому по факту та згідно будинкової книги проживають ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , в якому під час обшуку залишили повідомлення про підозру від 15 лютого 2023 року його підзахисній.

При цьому у скарзі адвокатом вказано на те, що ознайомившись із текстом повідомленням про підозру, яке оформлене громадянці ІНФОРМАЦІЯ_2 на прізвище ОСОБА_6 начальнику Жорнавського природоохоронного науково-дослідного відділення ІНФОРМАЦІЯ_3 , сторона захисту приходить до переконання в тому, що таке повідомлення про підозру 15 лютого 2023 року не вручене його підзахисній начальнику Жорнавського природоохоронного наково-дослідного відділення ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_13 , яка є ІНФОРМАЦІЯ_2 - так як вона перебуває на лікуванні з 31 січня 2023 року та 15 лютого 2023 року знаходилась за місцем де фактично проживає за місцем реєстрації за адресою АДРЕСА_1 .

Адвокат зазначив, що спосіб вручення повідомлення про підозру обраний слідчим ДБР - є порушенням конституційних прав та свобод громадян України та позбавленням їх права на захист та правову допомогу адвоката.

Окрім того, адвокат зазначив, що сторона захисту переконливо вважає, що немає можливості чекати 1 місяць після «виготовлення даного повідомлення про підозру» та надавати можливість Державному Бюро Розслідування продовжувати вчиняти незаконні дії..., а тому саме Ужгородський міськрайонний суд має повне право і обґрунтовані підстави скасувати повідомлення про підозру від 15 лютого 2023 року яке залишено під час незаконного обшуку у АДРЕСА_2 в будинку громадянина ОСОБА_8 , в якому по факту та згідно будинкової книги проживають ОСОБА_9 1987 р.н., ОСОБА_10 , 1986 р.н., ОСОБА_11 , 2011 р.н., ОСОБА_12 , 2016 р.н.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_5 просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді, а також скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28. ч, 3 ст. 365 КК України, у межах кримінального провадження № 0000069 від 12 травня 2022 року. Вважає ухвалу суду першої інстанції незаконною, яка повторно винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Вказує, що перше неналежне вручення повідомлення про підозру від 15 лютого 2023 року не було вручено його підзахисній ( так як вона перебувала на лікуванні) , а спосіб вручення повідомлення про підозру обраний слідчим є порушенням конституційних прав та свобод громадян України та позбавленням їх права на захист та правову допомогу адвоката. Зазначає, що в тексті повідомлення про підозру відсутні будь-які письмові докази, які свідчать про те, що саме у діях чи бездіяльності його підзахисної наявний склад злочину, передбачений ч.3 ст.356 КК України, адже в Ужанському національному природному парку працюють ще інші посадові особи. Крім того вказує, що у матеріалах справи відсутні докази про те, що ОСОБА_6 є працівником правоохоронного органу.

Разом з тим, захисник-адвокат ОСОБА_5 просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 12.05.2023, оскільки вважає, що він пропущений з поважних причин, так як копію повного тексту ним отримано 10.06.2023.

До початку судового розгляду від прокурора ОСОБА_14 надійшла заява про розгляд апеляційної скарги без його участі та в якій просив в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Від захисника-адвоката ОСОБА_5 на електронну пошту Закарпатського апеляційного суду дійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його відрядженням.

Апеляційним судом зазначена заява захисника до уваги не приймається, оскільки ним до заяви не долучено ніяких підтверджуючих доказів, а також враховуючи тривалий час перебування справи в провадженні суду апеляційної інстанції, з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про можливість перегляду ухвали слідчого судді в межах доводів апеляційної скарги захисника-адвоката ОСОБА_5 , у відповідності до вимог ст. 405 КПК України, за відсутності учасників судового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, який виклав доводи апеляційної скарги, та клопотання про поновлення строку, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно з ч. 3 ст. 395 КПК, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Тобто, ст. 395 КПК розмежовує строки апеляційного оскарження ухвали суду або слідчого судді для осіб, які викликалися судом, та ухвали, постановленої судом без виклику особи, яка її оскаржувала. Для особи, яка оскаржує ухвалу суду або слідчого судді, постановлену за її викликом, але без її участі, кримінальне процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку апеляційного оскарження такої ухвали з моменту її оголошення, а не з часом отримання копії судового рішення.

З огляду на положення пунктів 5, 7 ст. 115 КПК, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк; якщо закінчення строку, що обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Як убачається з матеріалів судового провадження, зокрема з журналу судового засідання від 12.05.2023 слідчий суддя проводив розгляд скарги адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру, з участю адвоката ОСОБА_5 .

Таким чином, в даному випадку згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК строк апеляційного оскарження для нього обчислюється з дня постановлення ухвали (12 травня 2023 року), незалежно від того чи був він присутнім під час її оголошення, що узгоджується з висновками, викладеними в постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18).

13 червня 2023 року адвокат ОСОБА_5 подав на вищезазначену ухвалу слідчого судді апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи його тим, що копію оскаржуваного рішення він отримав лише 10 червня 2023 року, що на його думку, є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та підставою для його поновлення.

Отже, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_5 подана до суду 13 червня 2023 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження, а в клопотанні адвокат не навів обставин, які би завадили подати апеляційну скаргу у строк, передбачений законом, та можуть бути визнані поважними причинами його пропуску.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, ухвала слідчого судді (вступна та резолютивна частини) оголошена 12 травня 2023 року в присутності адвоката ОСОБА_5 , тобто строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді необхідно обраховувати за правилами визначеними у п. 3 ч. ст. 395 КПК, тобто з дня її оголошення та останнім днем на оскарження було 17 травня 2023 року.

Посилання адвоката ОСОБА_5 на час отримання копії повного тексту ухвали оскаржуваного судового рішення не може бути прийнятим до уваги, оскільки не ґрунтується на вимогах закону щодо початку перебігу строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. Відтак, суд апеляційної інстанції не знаходить підстав для поновлення строку апеляційного оскарження.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст.117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Разом з тим, адвокат ОСОБА_5 , порушуючи питання про поновлення пропущеного строку, не зазначив яких розумних заходів вживав для того, щоб вчасно подати апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді.

У відповідності до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказані адвокатом ОСОБА_5 підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, на думку апеляційного суду, не є поважними, з огляду на безпосередню його участь в судовому засіданні, тому в поновленні строку апеляційного оскарження необхідно відмовити, а апеляційну скаргу слід повернути апелянту.

На підставі наведеного і керуючись ст. 399 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити адвокату ОСОБА_5 в поновленні строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 травня 2023 року.

Апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_5 , що діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на ухвалу слідчого суді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 травня 2023 року, повернути апелянту.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

На ухвалу може бути подана касаційна скарга безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді