Провадження № 1-кс/175/490/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2024 року смт Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої: слідчої судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2

за участю прокурора: ОСОБА_3

за участю захисника: адвоката ОСОБА_4

за участю підозрюваного: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшої слідчої слідчого відділу Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001813 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорська Донецької області, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 ..

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме: так, 21 листопада 2024 року, приблизно о 07 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, під час сварки з ОСОБА_7 , на ґрунті особистих неприязних відносин, діючи з умислом, спрямованим на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, умисно наніс ОСОБА_7 не менше шести ударів ножом, який тримав у правій руці, в область шиї, грудної клітини та спини, внаслідок чого настала смерть потерпілого.

Відомості про зазначене кримінальне правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001813, правова кваліфікація правопорушення - ч. 1 ст. 115 КК України.

Тобто, в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке кваліфікується як вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Підозра у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного вище кримінального правопорушення (злочину) обґрунтовується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події; лікарським свідоцтвом про смерть; показами свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколами проведення слідчого експерименту; протоколом огляду; речовими доказами.

21 листопада 2024 року о 20 годині 10 хвилин ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

22 листопада 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В клопотанні слідча просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, зазначаючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, крім того, він стійких соціальних зв`язків не має, що дає підстави вважати, що, перебуваючи на свободі, ОСОБА_5 з метою уникнення покарання матиме можливість переховуватися від органу досудового розслідування або суду та може незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні. Також слідча посилається на те, що обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із взяттям ОСОБА_5 під варту, не забезпечить належної поведінки підозрюваного в ході розслідування кримінального провадження і в процесі розгляду провадження в суді, а також не забезпечить виконання процесуальних рішень у кримінальному провадженні.

Суд, вислухавши пояснення прокурора, який вважає необхідним задовольнити клопотання, думку захисника, який вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання та обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, думку підозрюваного, який просив не позбавляти його волі, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню за такими підставами.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені положеннями цієї статті.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді гримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як встановлено в ході судового розгляду, підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. При цьому суд враховує, що під час розгляду клопотання слідчим суддею перевіряється питання щодо обґрунтованості підозри, а питання доведеності вини у вчиненні кримінального правопорушення може бути розглянуте лише судом при розгляді кримінального провадження по суті. Так, подані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість такої підозри.

Також суд приймає до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце мешкання, однак він міцних соціальних зв`язків не має. До того ж йому відомі місця проживання свідків у цьому кримінальному провадженні, які є його родичами та знайомими.

Крім того, суд, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, враховує й інші зазначені в клопотанні обставини, в першу чергу такі, як серйозність і характер обвинувачення. Так, за вчинення злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, цей злочин посягає на найвищу соціальну цінність - життя та здоров`я людини. Також суд враховує й відомості щодо особистості підозрюваного, який раніше був судимий за вчинення умисних злочинів, судимість за скоєння яких не знята і не погашена в установленому законом порядку, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та продовжив злочинну діяльність. До того ж, в судовому засіданні підозрюваний підтвердив, що того дня вранці він вживав спиртні напої, після нанесення ударів потерпілому залишив місце свого мешкання, самостійно в поліцію він не повідомив, натомість подзвонив своїй матері, а в подальшому ввечері був затриманий за іншою адресою, де мешкає його знайомий. Отже, з урахуванням факторів, пов`язаних з особистістю підозрюваного, його моральністю, сталими звичками, місцем проживання, майновим станом та сімейними зв`язками, суд приходить до висновку, що суворість покарання може бути визнана підозрюваним більш небезпечною ніж переховування та втеча, а тому є обґрунтована вірогідність недобросовісної поведінки підозрюваного. Тому вбачається, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування або суду та незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні, що свідчить про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Отже, з урахуванням вагомості наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення (злочину), тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (злочину), у вчиненні якого він підозрюється, віку і стану здоров`я підозрюваного, відсутності у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, суд вважає доцільним обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які заходи не зможуть забезпечити належну поведінку підозрюваного, а обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування такого запобіжного заходу, судом не встановлено.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження, суд приходить до висновку про доцільність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як саме такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає даним про особу підозрюваного, тяжкості злочину та його наслідкам, а інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть як запобігти імовірним ризикам, так і забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176 - 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, до 19 січня 2025 року.

Строк затримання рахувати з 20 години 10 хвилин 21 листопада 2024 року, з часу фактичного затримання.

Копію ухвали вручити підозрюваному невідкладно після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя: