У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів Бюро економічної безпеки Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000031 від 18 січня 2024 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.5 ст.191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор відділу нагляду за додержанням законів Бюро економічної безпеки Київської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням, про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000031 від 18 січня 2024 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.5 ст.191 КК України, в якому просить накласти арешт на предмети, речі, документи, вилучені під час обшуку за місцем фактичного знаходження ТОВ «Завод залізобетонних виробів» «Дорожні та енергетичні конструкції» () за адресою: м. Дніпро, вул. Богдана Хмельницького, 198, а саме:

- товарно-транспортні накладні на 60 арк. між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Шахівською сільською радою за період вересень 2024;

- товарно-транспортні накладні на 1 арк. № ДЕК 0030427 від 23.08.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та комунальним підприємством «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради.;

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК0029255 від 05.07.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (код «);

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК 0030606 від 04.09.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.

В обґрунтування клопотання зазначив, що територіальним управлінням БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000031 від 18.01.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.5 ст.191 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що посадові особи пов`язаних між собою суб`єктів господарської діяльності - ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» () та ТОВ «СУЧАСНІ БЕТОННІ РІШЕННЯ» (), із залученням посадових осіб органів державної влади та місцевого самоврядування, розробили схему щодо привласнення бюджетних коштів, виділених на закупівлі найпростіших укриттів цивільного захисту у вигляді модульних швидкоспоруджуваних захисних споруд в рамках виконання цільових програм щодо забезпечення населення найпростішими укриттями, шляхом внесення до офіційних документів недостовірних відомостей щодо проходження сертифікації та випробувань на відповідність укриттів захисним властивостям відповідно до вимог ДБН та ДСТУ, встановивши клас захисту А-ІІ, який фактично не відповідає заявленим вимогам, що в подальшому призвело до привласнення бюджетних коштів в особливо великих розмірах.

В ході досудового розслідування, згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, дослідження якого доручено фахівцям відповідної експертної установи встановлено, що захисні споруди (найпростіші укриття) які виготовлялись та постачались з боку ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» () та ТОВ «СУЧАСНІ БЕТОННІ РІШЕННЯ» () в рамках виконання договорів, не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, які ставились до цього типу споруди на момент укладання відповідного Договору, а саме: ДБН В.2.2-5-97 «Будинки і споруди. Захисні споруди цивільного захисту», ДСТУ 9195:2022 «Швидкоспоруджувальні захисні споруди цивільного захисту модульного типу. Основні положення.».

До вказаної протиправної діяльності можуть бути причетні наступні посадові особи ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» () та ТОВ «СУЧАСНІ БЕТОННІ РІШЕННЯ» (): ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 .

Так, в ході досудового розслідування 12.09.2024 за місцем фактичного знаходження ТОВ «Завод залізобетонних виробів» «Дорожні та енергетичні конструкції» () за адресою: м. Дніпро, вул. Богдана Хмельницького, 198 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва проведено обшук під час якого виявлено та вилучене наступне:

- товарно-транспортні накладні на 60 арк. між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Шахівською сільською радою за період вересень 2024;

- товарно-транспортні накладні на 1 арк. № ДЕК 0030427 від 23.08.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та комунальним підприємством «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради.;

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК0029255 від 05.07.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (код «;

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК 0030606 від 04.09.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.

У подальшому, 12.09.2024 детективом у кримінальному провадженні прийнято рішення про визнання вилученого майна речовим доказом.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна у зазначеному випадку є збереження речових доказів у вказаному кримінальному провадженні та забезпечення невідворотності настання негативних наслідків для особи за вчинення кримінальних правопорушень через позбавлення особи можливістю користуватися, забудовувати земельну ділянку, а також унеможливлення одержання особою будь-яких вигод внаслідок вчинення

Враховуючи зібрані у провадженні відомості, є достатні підстави вважати, що предмети, речі, документи вилучені під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 є предметом вчинення злочину та містять його сліди, а тому з метою їх збереження має бути накладено арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву в якій просить проводити розгляд клопотання без його участі, клопотання про арешт майна підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити, до того ж, зазначив, що вилучене майно є речовими доказами, які містять відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження

Представник власника майна ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити з огляду на таке.

Згідно з вимогами ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як визначено ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно постанови про визнання речових доказів та визначення місця їх зберігання від 12 вересня 2024 року товарно-транспортні накладні на 60 арк. між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Шахівською сільською радою за період вересень 2024; товарно-транспортні накладні на 1 арк. № ДЕК 0030427 від 23.08.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та комунальним підприємством «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради.; товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК0029255 від 05.07.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (код «); товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК 0030606 від 04.09.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000031 від 18 січня 2024 року.

Враховуючи правові підстави для накладення арешту на майно, яке вилучено 12 вересня 2024 року під час проведення за місцем фактичного знаходження ТОВ «Завод залізобетонних виробів» «Дорожні та енергетичні конструкції» за адресою: м. Дніпро, вул. Богдана Хмельницького, 198, слідчий суддя приходить до висновку, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки воно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, а також те, що прокурор довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, а вказане вище тимчасово вилучене майно - арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таке втручання в право власників майна на мирне володіння своїм майном є законним, переслідує суспільний інтерес, а також є пропорційним визначеним цілям. На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника (користувача) майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити .

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000031 від 18 січня 2024 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.5 ст.191 КК України, вилучене 12 вересня 2024 року під час проведення обшуку за місцем фактичного знаходження ТОВ «Завод залізобетонних виробів» «Дорожні та енергетичні конструкції» за адресою: м. Дніпро, вул. Богдана Хмельницького, 198, а саме на:

- товарно-транспортні накладні на 60 арк. між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Шахівською сільською радою за період вересень 2024;

- товарно-транспортні накладні на 1 арк. № ДЕК 0030427 від 23.08.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та комунальним підприємством «Дніпроводоканал» Дніпровської міської ради.;

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК0029255 від 05.07.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (код «);

- товарно-транспортна накладна на 1 арк. № ДЕК 0030606 від 04.09.2024 між ТОВ «Завод залізобетонних виробів «Дорожні та енергетичні конструкції» та Аварійно рятувальний загін спеціального призначення ГУ ДСНС у Дніпропетровській області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Солом`янського районного

суду міста Києва ОСОБА_1