Номер провадження по справі 1-кп/387/7/24
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

01 серпня 2024 року смт Добровеличківка

Добровеличківський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі засідань Добровеличківського районного суду Кіровоградської області кримінальне провадження зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000559 від 29.08.2020, яке 28 січня 2021 року надійшло з Кропивницького апеляційного суду за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 громадянина України, освіта базова загальна середня, непрацюючого, одружений, раніше судимий 08.07.2020 Маловисківським районним судом Кіровоградської області за ч.2, 3 ст.185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України звільнений з іспитовим строком на 2 роки, судимість в установленому порядку не знята та не погашена, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 28 січня 2021 року надійшов обвинувальний акт зареєстрований у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000559 від 29.08.2020 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки, на думку прокурора, ризики, які були підставою для обрання вказаного запобіжного заходу, продовжують існувати, так як обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Також обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин. Крім того обвинувачений систематично не з`являвся до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області, що свідчить про намір ухилятися від суду. Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 16.01.2024 відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ухвалою Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 07.03.2024 відносно ОСОБА_5 продовженно строки тримання під вартою. Разом з тим обвинувачений ОСОБА_5 офіційно не працює, не має постійного джерела доходу, раніше судимий. Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник в судовому засіданні заперечувала з приводу продовження строку тримання під вартою, так як вважає, що ризики передбачені ст.177 КПК України прокурором не доведені, доказів незаконного тиску на свідків та потерпілих не надав та такого тиску не може бути. Також її підзахисний тримається під вартою тривалий час, а тому просила замінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

ОСОБА_5 підтримав свого захисника просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, так як він не буде переховуватися та є у нього можливість перебувати під домашнім арештом цілодобово бо має отримати плату за землю та проживатиме разом із братом та матір`ю у АДРЕСА_1 .

Заслухавши думки учасників судового розгляду, суд зазначає, що ОСОБА_5 дійсно систематично не з`являвся в судові засідання. Усі явки обвинуваченого в судові засідання реалізовані у зв`язку із виконанням приводів органами поліції до обвинуваченого. Тобто ОСОБА_5 умисно ухилявся від участі в судових засіданнях.

Суд заслухавши клопотання прокурора та доводи сторони захисту, доходить до таких висновків.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішення питання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинувачених суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з даних матеріалів кримінального провадження, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати обґрунтованими посилання прокурора на наявність ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.п.1,3 ст.5 (1) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на особисту недоторканість. Кожен, кого заарештовано, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку або на звільнення, обумовлене гарантіями явки в судове засідання.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року у справі «Смирнов проти Росії», п.п.61,62 питання стосовно того, чи була розумною тривалість тримання під вартою, не може вирішуватись абстрактно. Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою має оцінюватись в кожній конкретній справі з урахуванням конкретних обставин. У будь-якій справі тривале тримання під вартою може виявитись виправданим лише за наявності конкретних ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд вирішуючи питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, виходячи з положень ст.ст.177,178,183 КПК України, ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, враховуючи фактичні обставини справи доходить до висновку, що обраний обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжувати недоцільно та вважає за можливе змінити на інший, альтернативний запобіжний захід - домашній арешт, який забезпечить виконання обов`язків обвинуваченим, належну процесуальну поведінку, підстави та ризики, на підставі яких обирався запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого на даний час зменшилися, при цьому, суд також оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, особу обвинуваченого.

Обвинувачений перебуває під вартою тривалий час з 16 січня 2024 року та повідомив суд, що буде з`являтися в усі судові засідання. Суд вважає, що ризики передбачені ст.177 КПК України мають місце, але вони в силу спливу тривалого проміжку часу тримання обвинуваченого під вартою зменшилися, що на переконання суду дає можливість змінити запобіжний захід на більш м`який.

Зважаючи, що судом дослідженні письмові матеріали та частково допитані свідки, суд вважає, що не має подальшої необхідності тримати обвинуваченого під вартою.

Суд враховуючи зазначені обставини, вважає за можливе задовольнити клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу, оскільки не має підстав вважати, що перебуваючи на волі він буде незаконно впливати на потерпілого, свідків або переховуватися від суду. Отже застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для запобігання доведеним ризикам.

Відповідно до ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган внутрішніх справ повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань.

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 177, 181, 183, 331 484-496 КПК України , суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком до 01.10.2024 включно, заборонивши ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , звільнивши його з- під варти негайно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання - АДРЕСА_1 , без дозволу суду;

3) утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками у кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Новоукраїнський районний відділ поліції ГУНП в Кіровоградської області.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з під варти негайно.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградської області з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 202 КПК України у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту обвинувачений, який був затриманий негайно доставляється до місця проживання і звільняється з-під варти, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, прокурором, захисником, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Копію ухвали вручити прокурору, потерпілому, обвинуваченому, захиснику до відома та направити начальнику ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор" для виконання.

Суддя

Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1