Провадження №1-кс/751/2643/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2024 р. місто Чернігів

Слідчий суддя Новозаводського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мезин, Коропського району, Чернігівської області, громадянина України, військовослужбовця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, в кримінальному провадженні №00000240

від 06.09.2023 р.

за участю сторін:

слідчий - ОСОБА_3 ,

прокурор - ОСОБА_5 ,

підозрюваний - ОСОБА_4 ,

захисник - ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання

1. 15.11.2024 р. слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням розміру застави у розмірі двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605 600 грн) із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

2. З клопотання вбачається, що СУ ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №00000240

від 06.09.2023 р. за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні тяжкого злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів.

3. 14.11.2024 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбані з метою збуту, незаконному зберіганні з метою збуту, незаконному пересиланні з метою збуту та збуті психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

4. Подане слідчим клопотання мотивоване наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення та наявністю ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які обумовлюють необхідність застосування до підозрюваного виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливістю запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

ІІ. Позиція сторін

5. В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, наголошували на початковій стадії розслідування, тяжкості злочинів, наявності високих ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК та просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі двісті розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605 600 грн) із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

6. Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання. Узагальнена позиція зводилась до необґрунтованості підозри, недоведеності прокурором заявлених у клопотанні ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та безпідставності ініціювання слідчим встановлення розміру застави, який значно перевищує 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний заперечував причетність до збуту наркотичних речовин, стверджуючи, що вилучені під час обшуку в автомобілі наркотичні речовини йому були підкинуті.

ІІІ. Процедура

7. Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

8. Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

9. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

10. Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

11.Згідно із п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

12. Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

IV. Оцінка слідчого судді

13. Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог ст.194 КПК України зобов`язаний з`ясувати наступні обставини:

13.1 Наявність статусу підозрюваного

Відповідно до ч.1 ст.42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру.

Так, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 було вручено 14.11.2024 р., про що свідчать матеріали, долучені до клопотання, а також особистий підпис ОСОБА_4 , яким стверджується факт повідомлення про підозру.

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

13.2 Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

Слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно повідомлення про підозру від 14.11.2024 р. ОСОБА_4 підозрюється у незаконному придбані з метою збуту, незаконному зберіганні з метою збуту, незаконному пересиланні з метою збуту та збуті психотропної речовини, обіг якої обмежено - амфетамін, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що сукупність наданих слідчим та прокурором доказів, зокрема: протокол про результати накладення арешту на кореспонденцію та огляду і виїмки кореспонденції від 10.09.2024 р.; висновок експерта № СЕ-19/125-24/13404-НЗПРАП від 22.10.24 р.; протокол ОМП від 10.09.2024 р.; протокол про результати НСРД контроль за вчиненням злочину від 11.09.2024 р.; висновок експерта № СЕ-19/125-24/11582-НЗПРАПвід 23.09.24 р.; протокол зняття відео від 24.10.2024 р.; протокол огляду речей та предметів від 25.10.2024 р.; протокол про зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж;протокол про результати накладення арешту на кореспонденцію та огляду і виїмки кореспонденції від 17.09.2024 р.; висновок експерта № СЕ-19/125-24/13403-НЗПРАПвід 29.10.24 р.; протоколи про зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж; протокол обшуку від 14.11.2024 р.; протокол затримання ОСОБА_7 від 14.11.2024 р. дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, та на даному етапі досудового слідства є достатніми для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що остаточна оцінка доказів та кваліфікація дій здійснюється судом під час судового розгляду справи. Повідомлення про підозру у сукупності з наданими слідчим матеріалами досудового розслідування вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.2 ст.307 КК України, і такі докази є достатніми щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Позиція сторони захисту щодо можливого штучного створення доказів винуватості підозрюваного спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами і, на думку суду, є підтвердженням намірів уникнути кримінальної відповідальності.

13.3 Наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Виходячи саме з такого розуміння положень ч.1 ст.177 КПК слідчий суддя буде розглядати питання щодо наявності заявлених у клопотанні слідчого ризиків.

В поданому клопотанні слідчий вказав на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від органів досудового розслідування та суду; ризик незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; ризик вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення, у яких підозрюється.

Слідчий суддя приймає до уваги початкову стадію досудового розслідування, суть та характер злочину у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , який відноситься до тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років з конфіскацією майна, обставини вчинення злочину, а також обставини, передбачені ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного.

Зокрема, слідчий суддя враховує відомості про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який має зареєстроване місце проживання, що відмінне від фактичного місця проживання, вік та освіту, наявність соціальних зв`язків підозрюваного за місцем його фактичного проживання, військовослужбовця, обставини скоєного злочину (залучення інших осіб для організації збуту наркотичних засобів, засоби конспірації, не встановлення джерел надходження наркотичних засобів), репутацію підозрюваного (раніше не судимий), у зв`язку з чим приходить до висновку про доведення стороною обвинувачення ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так, ризик переховування від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та встановлених вище особистісних характеристик особи підозрюваного, що обумовлено, в першу чергу, загрозою можливого призначення покарання, а відтак свідчить про обґрунтованість цього ризику. Наслідки ризику втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і його процедура виконання покарання.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від особи, яка є свідком у кримінальному провадженні, а саме: отримання показань на стадії досудового розслідування та безпосередній допит свідка вже на стадії судового розгляду.

Відтак, ризик впливу на свідків з метою відмови від надання показань чи її зміни існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Слушними є доводи слідчого щодо існування ризику вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень, з огляду на ймовірну систематичність діянь, що інкримінуються підозрюваному у даному кримінальному провадженні, заходи конспірації, які застосовувались при вчиненні злочинів, і в сукупності свідчать про обдуманість підозрюваним власних дій, та, як наслідок, вказують про високу ймовірність вчинення нових кримінальних правопорушень, що пов`язані з незаконним обігом наркотичних речовин.

Слідчий суддя наголошує, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

На переконання слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий довів обставини, передбачені п.1 ч.1 ст.194 КПК (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення), а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Наявність родини та офіційного працевлаштування не стали стримуючими факторами від вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, натомість останній здійснював свою протиправну діяльність з ретельною підготовкою та із створенням умов для конспірації, з метою уникнення відповідальності за вчиненні діяння.

13.4 Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів

Приймаючи до уваги суть та характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , існування високого ступеня ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, відомостей про особу підозрюваного, який не має стримуючих факторів від продовження протиправної поведінки, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено наявність підстав для застосування до ОСОБА_4 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не здатен ані запобігти встановленим ризикам щодо підозрюваного, ані забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

З урахуванням обставин справи та враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи дані про особу підозрюваного, кількість епізодів збуту наркотичних речовин та їх вагу, майновий стан підозрюваного, корисливий мотив, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка з урахуванням встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, є необхідною та достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які покладаються слідчим суддею на підозрюваного у разі внесення застави, з метою запобігання наявним ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Слідчий суддя вважає, що саме визначений розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і у разі внесення такої, буде достатнім стримуючим фактором, який зможе запобігти таким ризикам та не є завідомо непомірним для підозрюваного з урахуванням викладеного вище.

Незважаючи на наявність прямих доказів причетності до можливого збуту підозрюваним наркотичних речовин, останній продовжує намагатись приховувати та маскувати свої ймовірні протиправні дії, не повідомляє про співучасників та їх роль, що свідчить про високу ймовірність його позапроцесуальних дій з огляду на тяжкість можливого призначення покарання.

Суд враховує доводи захисника про помірний матеріальний стан підозрюваного, однак наголошує, що розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що закон не містить вимог при оцінці майнового стану підозрюваного враховувати виключно наявні грошові кошти чи інші високоліквідні активи. Натомість, в конкретному випадку, слідчий суддя враховує матеріальне становище близьких осіб підозрюваного, а саме матері ОСОБА_8 , яка 25.10.2024 р. здійснила відчуження об`єкту нерухомого майна, що свідчить про можливість внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі. Також суд враховує ймовірну систематичність протиправних дій підозрюваного, що прослідковується з аналізу протоколів НСРД, та середню вартість психотропних і наркотичних речовин, та, як наслідок, розмір отриманих ним коштів, які в співставленні з розміром застави очевидно не є непомірними.

В конкретному випадку ретельне застосування підозрюваним заходів конспірації при збуті наркотичних засобів перед відправленням, залучення до протиправної діяльності інших осіб, спосіб життя, системна злочинна діяльність за межами місця реєстрації, дають слідчому судді обґрунтовані підстави вважати, застава у менших розмірах, що передбачена кримінально-процесуальним законом (п.2 ч.5 ст.182 КПК України), на даній стадії досудового розслідування не здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В подальшому, з огляду на тривалість досудового розслідування та встановлення органом досудового розслідування обставин, що підлягають доказуванню в даній категорії справ, сторона захисту не позбавлена процесуальної можливості заявити клопотання про зменшення розміру застави.

Інші аргументи сторони захисту не потребують детального аналізу слідчим суддею, оскільки не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні.

V. Межі строку дії запобіжного заходу

13. Враховуючи те, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, яким в даному випадку є 14.11.2024 р. (п.4 ч.3 ст.219 КПК України), слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 13.01.2025 р. (в межах строку досудового розслідування).

Керуючись ст.ст.131,176-179,193,194,309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 00000240

від 06.09.2023 р. про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13.01.2025 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605 600 (шістсот п`ять шістсот) гривень 00 копійок.

Застава може бути внесена як підозрюваним, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на депозитний рахунок (одержувач: ТУ ДСАУ у Чернігівській області; ; банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ; розрахунковий рахунок UA0005960).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

-не відлучатися із м. Чернігові без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-прибувати до старшого слідчого відділу слідчого управління ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 або до інших слідчих, які входять до складу групи слідчих кримінального провадження, кожного першого понеділка місяця о 11:00 годині.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, в такому разі контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на слідчих СУ ГУНП в Чернігівській області.

Встановити строк дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків до 13 січня 2025 року.

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК та звернуто заставу в дохід держави.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1