Суддя ОСОБА_1 .
Справа № 644/6675/24
Провадження № 1-кс/644/1047/24
15.08.2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001176 від 11.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України

про арешт майна

У С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ ВП № 1 Харківського РУП №2 ГУНП України в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором про застосування заходів забезпечення кримінального провадження № 0001176 від 11.08.2024 і просить накласти арешт на майно, виявлене та вилучене під час огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 на блок посту, який знаходиться на трасі АДРЕСА_2 , а саме:корпус гранати SHGR 2000 та підривач до корпусів гранати SHGR 2000.

На обґрунтування клопотання вказано, що 10.08.2024 близько о 12:00 год за адресою АДРЕСА_1 на блок посту, який знаходиться на трасі АДРЕСА_2 , було зупинено автобус який рухався за напрямком «Харків-Костянтинівка», в якому їхав ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 який є військовим в/ч НОМЕР_1 . Під час розмови з останнім, він повідомив, що він у своєму рюкзаку має гранату.

10.08.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 на блок посту, який знаходиться на трасі АДРЕСА_2 , слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 було виявлено та вилучено: корпус гранати SHGR 2000 та підривач до корпусів гранати SHGR 2000.

11.08.2024, вилучені в ході проведення огляду місця події предмети оглянуті слідчим СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області, після чого винесено постанову про визнання вказаних предметів речовими доказами.

Вищезазначене вилучене майно, відповідає вимогам ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України, а саме: в сукупності матеріальними об`єкти, які зберігають сліди вчинення кримінального правопорушення: будуть використані як доказ фактів та обставин, що встановлюються в рамках зазначеного кримінального провадження, у томі числі під час проведення балістичних експертиз , а таким чином є речовим доказом.

В клопотанні слідчий зазначає, що з метою уникнення можливості приховування, пошкодження, псування, втрати, знищення, виникла необхідність у накладені арешту на вищевказане тимчасово вилучене майно.

Слідчий, прокурор у судове засідання не з`явилися. Слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 надали суду письмові заяви, в яких просять розгляд клопотання проводити за їх відсутності, клопотання підтримують, просять задовольнити.

На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (частини друга статті 131 КПК України).

Частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до статті 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до вимог статей 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

З матеріалів клопотання вбачається, що СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській за процесуального керівництва Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001176 від 11.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.08.2024 близько о 12:00 год за адресою м. Харків, Індустріальний район, пр. Героїв Харкова 320 на блок посту, який знаходиться на трасі АДРЕСА_2 , було зупинено автобус який рухався за напрямком «Харків-Костянтинівка», в якому їхав ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 який є військовим в/ч НОМЕР_1 . Під час розмови з останнім, він повідомив, що він у своєму рюкзаку має гранату.

Згідно протоколу огляду від 10.08.2024, було виявлено та вилучено: корпус гранати SHGR 2000 та підривач до корпусів гранати SHGR 2000.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 10.08.2024, визначені в клопотання речі, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0001176 від 11.08.2024.

Слідчим в клопотанні наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.

Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. За таких обставин приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С ТА Н О В И В :

Задовольнити клопотання слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_4 , поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001176 від 11.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України про арешт майна.

Накласти арешт на виявлене та вилучене майно під час огляду місця події за адресою АДРЕСА_1 на блок посту, який знаходиться на трасі АДРЕСА_2 , а саме:корпус гранати SHGR 2000 та підривач до корпусів гранати SHGR 2000.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1