Справа № 147/890/23
Провадження № 1-кс/147/273/24
У Х В А Л А

іменем України

07 жовтня 2024 року с-ще Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у селищі Тростянець Гайсинського району Вінницької області заяву ОСОБА_3 про відвід дізнавача СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000044 за ч. 1 ст. 182 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 перебуває заява ОСОБА_3 про відвід дізнавача СД ВП №2 Гайсинського РУП ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000044 від 05.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 182 КК України.

У своїй заяві ОСОБА_3 просить: 1) прийняти заяву та відкрити провадження; 2) витребувати у дізнавача СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області всі матеріали кримінального провадження №0000044 від 05.07.2023 для вивчення у суді; 3) за наслідками розгляду справи та виявленими численними систематичними зумисними порушеннями норм слідства та розумних його термінів СД ВП №2 Гайсинського РУП та процесуальним керівником Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури визнати їх протиправну бездіяльність та задовольнити відвід дізнавача ОСОБА_4 від даної справи по недовірі; 4) за виявленою протиправною бездіяльністю процесуального керівника по кримінальному провадженню, що призвела до порушення розумних строків слідства, постановити Окрему ухвалу суду на керівника Гайсинської окружної прокуратури для притягнення винних до належної відповідальності та взяття справи під належний контроль.

В обгрунтування поданої заяви потерпілий зазначає, що дізнавач проявляючи явно корумпований інтерес, щоб укрити злочин з першого моменту розгляду заяви всинив серію протиправних дій: не вніс відомості до ЄРДР та не розпочав слідство; свідомо та зумисне не долучив до матеріалів за його заявою акбсолютно всіх доказових матеріалів, що були зібрані поліцією; призвів до зумисного укриття злочину та неодноразових судових розглядів його неналежних дій та бездіяльності, в результаті чого було зобов`язано внести відомості до ЄРДР, а згодом і скасовано його неправову постанову про закриття кримінального провадження. Як свідчить стан слідства після скасування постанови про закриття кримінального провадження, то після ухвали Тростянецького районного суду від серпня 2024 року абсолютно не вчинено жодної процесуальної дії дізнавачем СД ВП №2 Гайсинського РУП, як і вказівок процесуального керівника Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури. Навіть заява від 23.09.2024 по справі 02.10.2024 відсутня в матеріалах кримінальної справи. Більш ніж очевидно, що обоє відповідачів і не збираються належно провести комплекс процесуальних дій та заходів для повного розкриття злочину та притягнення винних до відповідальності. Заявник також зазначає, що тривожним є факт і бездіяльності процесуального керівника Тростянецькогно відділу Гайсинської окружної прокуратури, так як СД абсолютно безконтрольний як по проведенню процесуальних дій та заходів, так і повній відсутності жодних процесуальних вказівок, що свідчить про їхню спільну протиправну бездіяльність та корумпований інтерес для укриття правопорушення.

Розгляд справи призначено на 07.10.2024 та витребувано у СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області для огляду в судовому засіданні матеріали кримінального провадження №0000044.

Листом начальника СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 від №4908//208-2024 від 07.10.2024 на адресу суду направлено матеріали кримінального провадження № 0000044,

07.10.2024 дізнавач ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд заяви ОСОБА_3 щодо відводу дізнавача без його участі. Рішення з приводу розгляду заяви ОСОБА_3 покладає на розсуд суду.

Тростянецький відділ Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в судове засідання свого уповноваженого представника не направив, про дату, час та місце розгляду якої повідомлялися у порядку передбаченому КПК України.

Заявник, який був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, однак у своїй заяві клопотав про розгляд заяви без його участі, так як стан здоров`я та матеріальний стан унеможливлюють його участь у судовому розгляді.

Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження №0000044, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що в провадженні дізнавача СД відділення поліції №2 Гайсинського районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження №0000044 від 05 липня 2023 року.

Ухвалою слідчого судді від 12.07.2023 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід дізнавача ОСОБА_4 (а.с. 23-24).

Ухвалою слідчого судді від 18.08.2023 скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 28.07.2023 про відмову в задоволенні клопотання в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000044 залишено без задоволення, у зв`язку з тим, що кримінальне провадження №0000044 закрите 18.07.2023 на підставі п.2 ч. 1 ст. 284 КПК україни (а.кр. пров. 38-39).

Ухвалою слідчого судді від 23.08.2023 постановлено задовольнити скаргу ОСОБА_3 та скасовано постанову дізнавача ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000044, а матеріали повернуто до СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області для продоження проведення досудового розслідування (а. кр. пров. 41-43).

Ухвалою слідчого судді від 07.08.2024 постановлено задовольнити скаргу ОСОБА_3 та скасовано постанову дізнавача ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження №0000044, а матеріали повернуто до СД ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області для продоження проведення досудового розслідування (а. кр. пров. 62-64).

Заявником в обгрунтування заяви про відвід дізнавача зазначено про корумпований інтерес, а також про надмірну тривалість досудового розслідування та бездіяльність дізнавача ОСОБА_4 .

Так, відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України встановлено, що до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Неупередженість розслідування та судового розгляду полягають у безсторонньому, об`єктивному та сумлінному дослідженні обставин кримінального провадження з боку дізнавача, слідчого, прокурора, слідчого судді, суду. Неупередженість цих суб`єктів забезпечується в тому числі і нормами інституту відводів та самовідводів у кримінальному провадженні.

Формою процесуального реагування на прояви упередженого ставлення слідчого, прокурора, дізнавача до особи, яка бере участь в кримінальному провадженні, є подання такою особою заяви про відвід слідчого, прокурора, дізнавача в порядку ст. 77 КПК України.

Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам - членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 на 114-й сесії «Про підвищення ефективності внутрішніх засобів правового захисту» декларує, що кожен, чиї права і свободи, викладені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні в ч. 2 ст. 80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід дізнавачу з підстав передбачених ст. 77 КПК України.

Так частини 3, 4 ст. 80 КПК України передбачають, зокрема, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження, а заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу.

Зміст п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України визначає одну з підстав для застосування відводу дізнавача - існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

Неупередженість дізнавача є необхідною умовою успішного виконання своїх конституційних функцій (ст. 12 Конституції України) та виконання своїх повноважень на досудовому розслідуванні й в судовому провадженні (ст. 40-1 КПК України) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України) та забезпечення законності (ст. 9 КПК України). Значення неупередженого досудового розслідування варто оцінювати в контексті забезпечення реалізації права на справедливий розгляд (ст. 6 Європейської конвенції з прав людини).

Більше того, вимога щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження є головним обов`язком слідчого (дізнавача), що зафіксовано в ч. 2 ст. 9 КПК України.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких дізнавач безумовно підлягає відводу, визначений частиною 1 ст. 77 КПК України.

Між тим, згідно із ч. 3 ст. 77 КПК України, дізнавач не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно із ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, дізнавач зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити усі обставини кримінального провадження. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а-по друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, компетентна особа в будь-якому випадку не має права брати участь у здійсненні кримінального провадження, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Оцінюючи вищенаведену інформацію в контексті приписів п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, слідчий суддя вважає, що процесуально поведінка дізнавача не узгоджується з вимогами щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, передбаченими статтями 2, 9 КПК України.

У рішенні «Меріт проти України» ЄСПЛ зазначав, що норма про вичерпання всіх національних засобів правового захисту не є абсолютною, як і не є такою, що застосовується автоматично; встановлюючи, чи була норма дотримана, необхідно враховувати відповідні обставини конкретної справи.

З огляду на зазначене, слідчий суддя, виконуючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, вважає необхідним відвести дізнавача СД ВП №2 (селище Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 05.07.2023 за фактом вчинення кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 182 КК України, оскільки потерпілим зазначено про обставини, які викликають обгрунтовані сумніви в об`єктивності та неупередженості дізнавача під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, а протилежного дізначачем доведено не було. Вимоги, викладені у скарзі, не спростовані матеріалами кримінального провадження, які були надані на запит суду.

Водночас доводи заявника про корумпований інтерес дізнавача, не підтвердженні жодними доказами, а є суб`єктивними припущеннями заявника, а тому не можуть бути враховані під час розгляду заяви про відвід дізнавача. Разом з тим задля уникнення будь-яких сумнівів щодо неупередженості дізнавача, слідчий суддя вважає, що заява ОСОБА_3 в цій частині належить до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 83 КПК України у разі задоволення відводу слідчого, дізнавача, прокурора в кримінальному провадженні повинні бути невідкладно призначені відповідно інший слідчий керівником органу досудового розслідування, інший дізнавач керівником органу дізнання або інший прокурор - керівником органу прокуратури.

Щодо інших вимог заяви ОСОБА_3 то їх варто залишити без задоволення з огляду на таке.

Стосовно вимоги заявника про визнання протиправної бездіяльності органу досудового розслідування та процесуального керівника варто зазначити таке.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Заявник оскаржуючи бездіяльність дізнавача та прокурора не зазначає, які саме процесуальні дії зобов`язані були вчинити останні і невчинили у визначений КПК України строк.

Стосовно вимоги заявника про постановлення Окремої Ухвали суду, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити таке.

Із закріпленої в ст. 26 КПК України диспозитивності як загальної засади кримінального провадження випливає, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Як зазначено вище, відповідно до п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Перелік дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора, та прийнятих ними процесуальних рішень, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, є регламентований ст. 303 КПК України та є вичерпний.

Як встановлено ст. 307 КПК України, яка регламентує вичерпний перелік та види рішень при вирішенні скарг слідчим суддею, які встановлюються до розгляду, то як встановлено слідчий суддя не вправі безпосередньо приймати рішення щодо законності чи незаконності прийнятих слідчим процесуальних рішень на стадії досудового розслідування, оскільки це по суті являється розширеним аналізом процесуальних рішень і дій слідчого у відповідності до вимог законності поза межами скарги, що не входить до повноважень слідчого судді.

Здійснивши системний аналіз вимог п. 1 ч.1 ст. 303 та ч. 2 ст. 307 КПК України в контексті права на оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, а також рішень слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що вимога заявника про постановлення Окремої Ухвали задоволенню не підлягає.

Крім того, варто звернути увагу заявника на те, що стаття 23-2 Кримінально-процесуального кодексу 1960 року передбачала такий вид судового рішення як окрема ухвала суду. Так, згідно із вказаною нормою закону суд при наявності на те підстав виносить окрему ухвалу (постанову), якою звертає увагу державних органів, громадських організацій або посадових осіб на встановлені по справі факти порушення закону, причини і умови, що сприяли вчиненню злочину і вимагають вжиття відповідних заходів. Окрему ухвалу (постанову) може бути також винесено при виявленні судом порушень прав громадян та інших порушень закону, допущених при провадженні дізнання, досудового слідства або при розгляді справи нижчестоящим судом.

Чинний КПК України такого заходу впливу, як постановлення окремої ухвали суду, не передбачає.

Беручи до уваги наведене вище, керуючись статтями 2, 9, 26, 77, 80, 81, 83, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_3 про відвід дізнавача СД ВП №2 (селище Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Відвести дізнавача СД ВП №2 (селище Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 05.07.2023 за фактом вчинення кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.182 КК України.

В задоволенні решти вимог заяви відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1