справа № 619/9537/24
провадження № 1-кс/619/1191/24
УХВАЛА

іменем України

22 листопада 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001362 від 20 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Селидове Донецької області, громадянина України, українця, не працюючого, військовослужбовця Збройних сил України, старшого стрільця-оператора 3 штурмового спеціалізованого відділення 2 штурмового спеціалізованого батальйону «Шквал» військової частини НОМЕР_1 , окремої штурмової НОМЕР_2 бригади, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

встановив:

Суть клопотання

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділенням ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0001362 від 20 листопада 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному Лук" ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання Лук" ОСОБА_8 процесуальних обов`язків.

Позиція учасників судового засідання

У судовому засіданні в режимі відеоконференції прокурор ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримала, просила його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний. в судовому засіданні свою причетність до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення не заперечував. Вказав, що попросив свідка викликати швидку допомогу потерпілому. Просив застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, такий як домашній арешт, вказав, що буде з`являтися на всі виклики до слідчого.

В судовому засіданні в режимі відеоконференції захисник ОСОБА_4 заперечувала щодо поданого клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просила застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, такий як домашній арешт. Ризики є необґрунтовані. Лук" ОСОБА_9 є військовослужбовцем, має поранення, має постійне місце проживання.

Мотиви слідчого судді

Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

21.11.2024 у кримінальному провадженні за № 0001362 від 20 листопада 2024 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 19.11.2024 близько 20 години 00 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував у приміщенні квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , де знаходились також господар квартири ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , з якими він розпивав спиртні напої.

В ході розпиття спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 виник конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час якого вони почали штовхати один одного руками в груди, а у ОСОБА_5 виник прямий злочинний умисел на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_11 .

Під час конфлікту ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на нанесення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_11 , умисно, протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та їх наслідків, бажаючи їх настання, маючи на меті спричинення тяжких тілесних ушкоджень останньому, стоячи напроти ОСОБА_11 , наніс йому два сильних удари кулаком правої руки в область щелепи, а коли потерпілий від вказаних ударів впав на підлогу узяв до рук дерев`яний стілець та продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на нанесення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_11 наніс останньому сильний удар по голові.

ОСОБА_11 після отриманих ударів вийшов з квартири та покинув місце конфлікту.

Надалі 20.11.2024 близько 07 години 00 хвилин ОСОБА_10 вийшов зі своєї квартири на вулицю де на подвір`ї виявив непритомного ОСОБА_11 , після цього викликав швидку допомогу. Останнього було госпіталізовано до комунального некомерційного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ХМР з діагнозом «важка відкрита черепно-мозкова травма. Забій головного мозку важкого ступеню. Багатоуламковий втиснутий перелом лівої скроневої кістки, контузія з внутрішньо мозковою гематомою лівої скроневої долі».

Таким чином, ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - а саме спричинення умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Щодо обґрунтованості підозри

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали, додані до клопотання та надані стороною захисту слідчий суддя дійшов висновку, що підозра Лук" ОСОБА_7 на цьому етапі розслідування є цілком обґрунтована, оскільки ґрунтується на доказах, здобутих під час досудового розслідування, зокрема:

-протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 ;

-протоколом впізнання від 20.11.2024 зі свідком ОСОБА_10 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.11.2024;

-протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 20.11.2024.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_12 " ОСОБА_8 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

В п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Отже, на підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, на даному початковому етапі досудового розслідування зазначені докази є достатніми, щоб стверджувати, що Лук" ОСОБА_9 має певне відношення до вказаного злочину.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних по вказаному кримінальному провадженню.

Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Суд враховує, що Лук" ОСОБА_9 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, а саме злочином проти життя та здоров`я особи, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років,, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Підозрюваний може усвідомлювати незворотність настання покарання та може, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності за скоєне, покинути місце свого мешкання, у зв`язку з чим наявний ризик його ухилення від слідства та суду.

Встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження дають слідчому судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Суд, беручи до уваги обставини вчиненого правопорушення, враховуючи, що докази у кримінальному провадженні в повному обсязі не зібрано, вважає, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, які на даний час ще не встановлені органом досудового розслідування.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, експертів, спеціалістів слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Показання свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище Лук" ОСОБА_13 , як підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Враховуючи, що Лук" ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, у зв`язку з наявністю встановлених у судовому засіданні ризиків, слідчий суддя переконаний, що застосування більш м`яких запобіжних заходів таких, як особисте зобов`язання, особиста порука або ж домашній арешт не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Суд враховує відомості про особу підозрюваного, проте, вказані обставини не спростовують висновку суду про неможливість запобігти зазначеним вище ризикам у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_12 " ОСОБА_9 та керуючись правилом п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі встановленого, керуючись ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту - відмовити.

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001362 від 20 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту затримання, тобто з 20 листопада 2024 року з 15 год. 25 хв.

Строк дії ухвали встановити до 18 січня 2025 року (включно).

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Зобов`язати старшого слідчого СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 , негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити під розпис ОСОБА_5 , прокурору, захиснику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, а підозрюваним в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1