УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, із застосуванням відеоконференції із прокурором ОСОБА_3 , захисником ОСОБА_4 , підозрюваним ОСОБА_5 , клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000732 від 07.09.2023,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий в ОВС слідчого управління ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000732 від 07.09.2023.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, щоГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000732 від 07.09.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 у вчиненні ними кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч.1 ст. 307, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 307, ч.1 ст. 302, ч. 2 ст. 320 КК України.

31.08.2024 ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.307 КК України.

02.09.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.2024 продовжено до 30.11.2024.

22.11.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування кримінального провадження продовжено до

6-ти місяців, тобто до 28.02.2025.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, вважає, що ризики передбачені ст.177 КПК України, є обґрунтованими та підтверджуються зібраними матеріалами в ході досудового розслідування, просив задовольнити клопотання та продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 діб, оскільки досудове розслідування не завершено, тривають слідчі/процесуальні дії, підстав для зміни запобіжного заходу ОСОБА_5 немає.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого. Зазначив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, необґрунтована, ризики не доведені, у зв`язку з чим просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або інший, не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи захисника та просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши додані до клопотання матеріали, дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000732 від 07.09.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 у вчиненні ними кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, за підозрою ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч.1 ст. 307, ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 307, ч.1 ст. 302, ч. 2 ст. 320 КК України.

31.08.2024 ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.307 КК України.

02.09.2024 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, який ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.2024 продовжено до 30.11.2024.

22.11.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування кримінального провадження, продовжено до

6-ти місяців, тобто до 28.02.2025.

Обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, а саме: даними протоколів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; даними протоколів допиту свідків; даними протоколів огляду місця події; даними висновків експертів; даними протоколів огляду речей та вручення грошових коштів для проведення контролю за вчинення злочинів та іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.

Виходячи з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Крім того, положеннями ст. 368 КПК України, встановлено, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити правопорушення.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

Аналізуючи зазначені прокурором ризики, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на дані про особу ОСОБА_5 , фактичні обставини кримінального провадження, покарання, яке може бути призначене в разі визнання винуватим, отже існують ризики, що останній зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені ризики є суттєвими, і як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

При цьому, доводи сторони захисту про можливість застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, є неспроможними.

Відповідно до ст.199 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому, прокурором в судовому засіданні доведено продовження існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують подальше тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та які дають підстави слідчому судді продовжити застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наявність у підозрюваного ОСОБА_5 місця проживання, з урахуванням наведених вище факторів не зменшує існування зазначених ризиків.

Даних про стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 щодо неможливості тримання під вартою останнього, слідчому судді не надано.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань, які обумовлюють необхідність продовження до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки конкретні обставини вчинення кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинене кримінальне правопорушення, не дають підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У свою чергу, продовжуючи строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя виходить з того, що строк досудового розслідування кримінального провадження, продовжено до шести місяців, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити на 60 діб.

При цьому, у відповідності до вимог ч.4 ст.183 КПК України, суд не визначає розмір застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про продовження підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 23 січня 2025 року.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя