Провадження № 1-кп/592/220/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м.Суми у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Суми, громадянина України, має професійно-технічну освіту, не працює, одружений, має малолітню дитину, мешканець АДРЕСА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ), раніше судимий:

-08.06.2023 вироком Зарічного раойонного суду м. Суми за ч. 5 ст. 407 КК України до арешту на строк 6 місяців.

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 0002705 від 17.07.2023

з участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:

Згідно з висунутим обвинуваченням 14.07.2023 близько 13:00 ОСОБА_3 , діючи таємно, з корисливих мотивів, перебуваючи вдома у ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_3 , відпочиваючи та вживаючи спиртні напої вирішив здійснити крадіжку мобільного телефону марки ZTE BLADE A5 НОМЕР_1 , належного ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій злочинний намір, передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення матеріальних збитків та бажаючи настання таких наслідків, діючи таємно, з корисливих мотивів з метою особистого збагачення, шляхом вільного доступу, ОСОБА_3 , здійснив крадіжку мобільного телефону марки ZTE BLADE A5 2020, належного ОСОБА_5 , вартістю згідно висновку експерта № СЕ-19/119-23/10279-ТВ від 28.07.2023 1667,00 грн, який знаходився на столі у кімнаті, тим самим завдав матеріального збитку ОСОБА_5 на суму 1667,00 грн.

Дії ОСОБА_3 кваліфіковані органом досудового розслідування за ч. 4 ст. 185 КК України тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), кваліфікуючою ознакою якого є «вчинена в у умовах воєнного стану».

Після початку судового розгляду ОСОБА_3 заявлене клопотання про закриття кримінального провадження у зв`язку з декриміналізацією.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Обвинуваченому роз`яснено, що зазначена підстава для закриття провадження у справі є нереабілітуючою, тому він має право на продовження судового розгляду в загальному порядку. Обвинувачений ОСОБА_3 зазначив, що йому зрозумілі наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав, він не бажає продовжувати судовий розгляд та просив закрити провадження і така його правова позиція є добровільною та не є наслідком погроз чи обіцянок.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття кримінального провадження.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

За приписами ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

09.08.2024 набрав чинності Закон України № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів».

Відповідно до вказаного Закону №3886-ІХ, ст. 51 КУпАП була викладена у новій редакції, внаслідок чого дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Підпункт 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначає, що податкова соціальна пільга визначається у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Таким чином, два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян дорівнюють 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленому законом на 1 січня звітного року.

Постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 закрите кримінальне провадження щодо засудженого за ч. 2 ст. 185 КК на підставі п. 1-2 ч. 2 ст. 284 КПК, оскільки втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Станом на 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2684 грн.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_3 інкримінується вчинення в умовах воєнного стану крадіжки мобільного телефону вартістю 1667,00 грн 14.07.2023, що станом на день вчинення крадіжки складає суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (менше 2684 грн).

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1ст. 284 цього Кодексу.

У судовому засіданні обвинувачений надав згоду на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Оскільки закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , втратив чинність, а обвинувачений надав згоду на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КК України, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття кримінального провадження.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_3 в кримінальному провадженні не обирався.

Речові докази суду не надавались.

Цивільний позов заявлений не був.

Процесуальні витрати (витрати на залучення експерта) за проведення товарознавчої експертизи у відповідності з вимогами ст. 124 КПК України з обвинуваченого стягненню не підлягають та відносяться на рахунок держави.

Керуючись статтями 100, 174, 284, 370-372, 479-2 КПК України, суд

постановив:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.

Кримінальне провадження № 0002705 від 17.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Процесуальні витрати на залучення експерта віднести на рахунок держави.

Копію ухвали суду направити до Сумського РУП ГУНП в Сумській області для вирішення питання щодо наявності підстав для притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 51 КУпАП.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Сумського апеляційного суду через Ковпаківський районний суд м. Суми протягом семи діб з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя ОСОБА_1