УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши клопотання останнього, подане в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001378 від 20.02.2023,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року (у справі № 761/39108/23) в рамках кримінального провадження №0001378 від 20.02.2023, вилученого 17.10.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на майно, що належить ОСОБА_4 :

-мобільний телефон марки Apple iPhone 12 Pro Мах IMEL НОМЕР_1 з сім- картою мобільного оператора зв`язку з номером телефону НОМЕР_2 ;

-грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 5636 шт.;

-грошові кошти номіналом 5000 російських рублів у кількості 5 шт.;

-грошові кошти номіналом 100 чеських крон у кількості 1 шт.;

-грошові кошти номіналом 10 турецьких лір у кількості 1 шт.;

-грошові кошти номіналом 5 турецьких лір у кількості 1 шт.,

а також ОСОБА_5 :

-грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 90 шт.;

-грошові кошти номіналом 1000 гривень у кількості 69 шт.

Відповідно до змісту клопотання, заявник зазначає, що арешт на майно накладено необґрунтовано та безпідставно, оскільки арештоване майно не відповідає ознакам ст. 98 КПК України, при цьому таке майно набуте законним шляхом. Крім того, як зазначає заявник у клопотанні, арештоване майно не має жодного відношення до кримінального провадження. Крім того, як посилається заявник у клопотанні, кримінальне провадження за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України. На підставі викладеного, заявник просить скасувати арешт на відповідне майно.

В судовому засіданні представник власників майна - адвокат ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав.

Прокурор та слідчий в судове засідання не прибули.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ГСУ СБ України, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001378 від 20.02.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року (у справі № 761/39108/23), з метою забезпечення збереження речових доказів, накладено арешт на майно, що є предметом клопотання.

На момент накладення арешту на відповідне майно досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001378 від 20.02.2023 здійснювалось за фактом вчинення кримінальних правопорушень ч. 3 ст. 110-2, ч. 4 ст. 111-1 КК України. В подальшому, постановою слідчого ГСУ СБ України від 19.09.2024 кримінальне провадження в частині ч. 3 ст. 110-2 КК України закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КК України.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення збереження речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження (зокрема за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України), предмету досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт є цілком доцільним, в тому числі і на поточний момент.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що матеріали клопотання не містять достатнього документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити повна відсутність ризиків (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а відтак слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 27 жовтня 2023 року (у справі № 761/39108/23) в рамках кримінального провадження №0001378 від 20.02.2023, вилученого 17.10.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на майно:

-мобільний телефон марки Apple iPhone 12 Pro Мах IMEL НОМЕР_1 з сім- картою мобільного оператора зв`язку з номером телефону НОМЕР_2 ;

-грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 5636 шт.;

-грошові кошти номіналом 5000 російських рублів у кількості 5 шт.;

-грошові кошти номіналом 100 чеських крон у кількості 1 шт.;

-грошові кошти номіналом 10 турецьких лір у кількості 1 шт.;

-грошові кошти номіналом 5 турецьких лір у кількості 1 шт.,

-грошові кошти номіналом 500 гривень у кількості 90 шт.;

-грошові кошти номіналом 1000 гривень у кількості 69 шт.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6