Справа № 182/6367/24
Провадження № 1-кс/0182/1120/2024
У Х В А Л А

Іменем України

07.11.2024 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл. ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополі скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову ст.. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.10.2024 року про повну відмову в задоволенні клопотання, у межах кримінального провадження № 0000110 від 22.03.2024 року,-

в с т а н о в и в :

29 жовтня 2024 року до Нікопольського міськрайонного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову ст.. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.10.2024 року, про повну відмову в задоволенні клопотання, у межах кримінального провадження № 0000110 від 22.03.2024 року.

У своїй скарзі ОСОБА_3 посилається на наступне.

У Нікопольському РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 40000110 від 22.03.2024 року за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 129 КК України. Згідно постанови від 29.04.2024 року прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_5 «про об`єднання матеріалів досудового розслідування», кримінальне провадження № 0000110 від 25.03.2024 року та кримінальне провадження № 0000125 від 05.04.2024 року внесені, з порушеннями вимог ст. 214 КПК України, до ЄРДР на підставі ухвал Нікопольського міськрайонного суду від 12.03.2024 року, та від 01.04.2024 року, де ОСОБА_3 була визнана потерпілою. Відповідно до положень викладених у ст.55 КПК України, були об`єднані в кримінальне провадження під основним номером № 0000110 від 22.03.2024 року.

19.07.2024 року на ім`я начальника Нікопольського РУП надано клопотання потерпілою ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0000110 від 25.03.2024 року за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 129 КК У країни про залучення судового експерта по справі.

Ухвалами Нікопольського міськрайонного суду, а саме:

-Ухвала від 06.08.2024 р. (справа № 182/4361/24);

-Ухвала від 11.09.2024 року (справа №182/4837/24);

були скасовані постанови дізнавача СД Нікопольського РУП ОСОБА_6 про відмову в задоволенні клопотання та зобов`язано повторно розглянути клопотання ОСОБА_3 від 19.07.2024 року.

У черговий раз дізнавач СД Нікопольського РУП ОСОБА_6 , на ухвалу суду від 11.09.2024 року про розгляд клопотання від 19.07.2024 року потерпілої ОСОБА_3 , виносить постанову від 03.10.2024 року, (отримана потерпілою 24.10.2024 року), про відмову у задоволенні клопотання про залучення до участі в кримінальному провадженні судового експерта.

У своїй постанові від 03.10..2024 року дізнавач СД Нікопольського РУП ОСОБА_6 пояснює, що постанову «про відмову в задоволенні клопотання» дізнавача СД Нікопольського РУП ОСОБА_6 на клопотання від 19.07.2024 року, потерпілої ОСОБА_3 ухвалою у від 11.09.2024 року Нікопольського міськрайонного суду - скасовано. У зв`язку з чим виникло питання у повторному розгляді клопотання ОСОБА_7 . Вирішуючи вказане питання, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність у відмові задоволення клопотання ОСОБА_8 з наступних підстав:

У тексті постанови від 03.10.2024 року дізнавач ОСОБА_6 в основному коментує ухвали суду про скасування попередніх постанов «про відмову в задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 від 19.07.2024 р»., та перераховує права та обов`язки експерта у кримінальному провадженні, що ніяким чином не стосується суті заявленого клопотання потерпілої.

До експертної установи (експерту) надаються: документи про призначення експертиз (залучення експерта), або інші документа (далі по тексту);

Слідчі судді в ухвалах від 06.08.2024 року та 11.09.2024 року прямо не зазначили підстав і мотивів, які залишились поза увагою дізнавача під час попереднього розгляду клопотання від 19.07.2024 року, а тому підстав для призначеня судово-психологічної експертизи немає.

Клопотання ОСОБА_3 не містить чітких підстав, мотивів, обґрунтування матеріалами кримінального провадження та нормами КПК України для прийняття відповідного рішення про призначення експертизи. А дізнавачем в досудовому розслідуванні підстав проведення експертизи з вказаних підстав не встановленоле.

З клопотання від 19.07.2024 року не можливо встановити які конкретно питання необхідно винести на вирішення експертові та який конкретний перелік об`єктів, що підлягають дослідженню.

Згідно ст.220 КПК України, яка передбачає розгляд клопотання потерпілого, про виконання будь-яких процесуальних дій в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно ч.3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у у формі постанови.

Відповідно до п 3.1. Розділу ІІІ Інструкції, орієнтований перелік питань, що можуть бути поставлені при проведенні відповідного виду експертизи, наведено в Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень.

У зв`язку з чим, у задоволенні клопотання ОСОБА_3 від 19.07.2024 року в частині залучення до участі у кримінальному провадженні судового експерта, який має спеціальні знання в галузі психології, щоб встановити наявність правдивості в показання подружжя ОСОБА_9 , квартальної ОСОБА_10 встановити негативні психологічні ознаки впливу на потерпілу необхідно повністю відмовити.

Із постановою від 03.10.2024 року, «про відмову в задоволенні клопотання» дізнавача ОСОБА_6 , яка обмежує її права та законні інтереси під час досудового розслідування - не погоджується.

В супереч її доводам, дізнавач ОСОБА_6 посилається на ст. 9 КПК України про обов`язок неухильного додержування вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, вимог інших актів законодавства, які сама ж і порушує в ході досудового розслідування.

Посилання дізнавача на ст.7-1 Закону України «Про судову експертизу», де підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, самим дізнавачем ігнорується.

Клопотання потерпілої є складовою частиною її процесуального статусу. Позбавлення права на заявлення клопотань, необґрунтована відмова в їх розгляді є суттєвим порушенням норм КПК України.

В своїй постанові дізнавач не мотивувала і не аргументувала прийняте рішення.

Відповідно до вимог законодавства, відмова в задоволенні клопотання може мати місце лише у випадку відсутності наявних підстав для його задоволення, тобто якщо обставини, про встановлення яких заявлено в клопотанні, не мають значення для кримінального провадження або відсутні правові або фактичні підстави для проведенн процесуальних дій. Таких підстав у дізнавача не має.

Ухвали слідчих суддів Нікопольського міськрайонного суду, які вказували на помилковість поглядів дізнавача щодо відмови в залученні судового експерта по справі залишилися поза увагою. Дізнавачем порушуються вимоги ст.ст.40,84,93,ч.2 ет.94. н.2ч.5 ст.110 КПК України.

Залучення експерта здійснюється у передбаченому законом порядку слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом. Дізнавач СД Нікопольського РУП ОСОБА_6 проявляє неспроможність у проведенні ефективного досудового розслідування, тому не бачить підстав у залученні судового експерта. Щодо питань, які необхідно викласти про залучення експерта вказані в клопотанні потерпілої, а для більш конкретних питань, які хоче бачити дізнавач необхідно їй з`ясувати на основі повного, неупередженого та ефективного досудового розслідування, чого дізнавачем ОСОБА_6 на протязі всього періоду досудового розслідування не зроблено.

Експертиза встановлює фактичні дані подій, допомагає суду, органам досудового слідства в доказуванні у кримінальних справах.

Оскільки поведінка вказаних свідків викликає сумнів, в їх адекватності та надання показань, які не відповідають дійсності, не урівноважений їх психологічний стан, зобов`язує дізнавача, відповідно ч.2 ст.242 КПК України, залучити до кримінального провадження судового експерта в області психології, а не посилатись не те, що конкретно потерпіла не вказала у своєму клопотанні. Для цього дізнавачу необхідно зібрати докази, вивчити їх та проаналізувати відповідність і причини їх протирічності.

Метою залучення судового експерта, який має спеціальні знання в галузі психології, є всебічне дослідження та віднайдення доказів винуватості осіб у вчиненні кримінального правопорушення, встановлення індивідуально - психологічних особливостей, рис характеру, мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки, індивідуальних особливостей психічної діяльності свідків та проведення експертизи відеоматеріалів і встановлення дійсних обставин справи в кримінальному провадженні, наявності правдивості в показаннях подружжя ОСОБА_9. квартальної ОСОБА_10 та негативних психологічних ознак впливу на потерпілу. Здатності сприйняття важливих по справі обставин та надання про них правильних (адекватних) показів, та усунення можливих зовнішніх негативних чинників, які можуть вплинути на їх правдивість. Схильність підекспертних до патологічного фантазування.

Відповідно ст. ст. 242,243,244 КПК слідчий, прокурор, зобов`язані забезпечити проведення експертизи, в т.ч. визначення психічного стану особи яка підозрюється для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, процесуальна дія, яка передбачає призначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в певній галузі.

Мотивами - (підставами) для залученя експерта є відсутність свідків, неправдиві показання допитаних в якості свідків осіб, систематичне ухиляння від відповідальності методом надання неправдивих показань. Проведення експертизи відеозаписів на предмет правдивості подій на які вказує потерпіла, щодо ОСОБА_11 в присутності її чоловіка ОСОБА_12 та свідка ОСОБА_13

Процесуальний керівник - прокурор Нікопольської окружної прокуратури - ОСОБА_14 не здійснює нагляд за законністю виконання дізнавачем будь - якої процесуальної дії, або прийняття будь-якого процесуального рішення з додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва передбачених ст.25 Закону України «Про прокуратуру», ст. ст. 2, 36 КПК України.

З Постановою від 03.10.2024 року, дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області - ОСОБА_6 , ОСОБА_3 не погоджується та вважає не мотивованою, не обгрунтованою, незаконною.

Оскільки Постанова про відмову в задоволенні клопотання ґрунтується на неповному та поверхневому досудовому розслідуванні, та не відповідає завданням та засадам кримінального провадження та практиці Європейського суду з прав людини стосовно проведення ефективного розслідування, ОСОБА_15 просила слідчого суддю постанову, від 03.10.2024 року про повну відмову в задоволенні клопотання, дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , визнати немотивованою, необґрунтованою, незаконною та скасувати.

Заявниця у судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви, просить розглянути скаргу за її відсутності. Вимоги скарги підтримує.

Прокурор Нікопольської окружної прокуратури та дізнавач СД Нікопольського РУП у судове засідання не з`явилися, скарга розглядалася відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК, якою передбачено, що відсутність дізнавача, прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та додані до неї копії матеріалів, слідчий суддя враховує наступне.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування регламентовано главою 26 КПК України, параграф № 1.

Відповідно до ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником /п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України/.

Як вбачається з матеріалів скарги, СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000110 від 22.03.2024 року, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 129 КК України.

19.07.2024 потерпіла ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000110 звернулася до ст. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області з клопотанням про залучення до участі у кримінальному провадженні № 0000110 від 22.03.2024 року, з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 129 КК України, судового експерта, який має спеціавльні знання в галузі психології для проведення експертизи та встановлення дійсних обставин справи в кримінальному провадженні, наявності правдивості в показаннях пожружжя ОСОБА_9, квартальної ОСОБА_10 та негативних психологічних ознак впливу на потерпілу.

Постановою ст. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.10.2024 року в задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 відмовлено.

Із постанови ст. дізнавача слідчої вбачається, що підставою для відмови у задоволенні клопотання слугувало те, що клопотання ОСОБА_3 від 19.07.2024 року не істить чітких підстав, мотивів, обгрунтування матеріалами кримінального провадження та нормами КПК України для прийгяття відповідного рішення про призначення експертизи. А дізнавачем, в свою чергу, під час досудового розслідування підстав для проведення експертизи з вказаних підстав не встановлено. Крім того, потерпіла ОСОБА_3 у своєму клопотанні не конкретизувала вид судової експертизи, яку вона просить призначити у кримінальному провадженні, відповідно до Наказу Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1988 « про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методічних рекомендацйій з питань підготовки та призначення судових експртиз та експертних досліджень, відносно свідків - подружжя ОСОБА_9 та квартальної ОСОБА_10 , та встановлення негативнизх психологічних ознак впливу на потерпілу, та вирішення яких визначених у вказаній Інструкції питань повинна містити дана експертиза, однак вказала, що бажає залучити для цього сааме судового експерта в галузі психології. Також, з клопотання потерпілої ОСОБА_3 від 19.07.2024 року щодо залучення експерта не встановлено, про проведення якого конкретного виду експертизи вона прохає.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді. /ч. 3 ст. 93 КПК України/.

Норми кримінально-процесуального законодавства регламентують недопустимість необґрунтованої та невмотивованої відмови у проведенні відповідних дій органами досудового розслідування.

При цьому, постанова слідчого, у розумінні вимог п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України, окрім іншого, повинна містити зміст встановлених обставин, які є підставою для прийняття рішення, а також мотиви прийнятого рішення, його обґрунтування з посиланням на положення КПК України.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, копія якої долучена до матеріалів скарги, ст. дізнавач при її прийнятті недотрималася зазначених вимог КПК України.

Тобто, в оскаржуваній постанові ст. дізнавача відсутні обґрунтовані мотиви відмови у задоволенні клопотання, на які посилається ОСОБА_3 .

Як вбачається з копії постанови ст. дізнавача СД Нікопольського РУП від 03.10.2024, дізнавачем не надано оцінку доводам Заявниці про необхідність призначення експертизи, що є порушенням вимог ч. 2 ст. 94 КПК України.

Згідно ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи викладене, постанову ст. дізнавача СД ОСОБА_4 від 03.10.2024, зі вказаних мотивів про відмову у задоволенні клопотання, не можна вважати законною та обґрунтованою, тому вона підлягає скасуванню.

Дізнавач, як зазначено у ст. 40-1 КПК України, несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого (частини перша, четверта статті).

Слідчий суддя позбавлений змоги надавати конкретні вказівки (зобов`язання) дізнавачу у провадженні на здійснення слідчих дій, адже він є самостійним у своїй процесуальній діяльності, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування й не може переймати на себе функції слідства.

Скасування постанови ст. дізнавача про відмову у задоволенні клопотання автоматично не задовольняє клопотання потерпілої про залучення до участі у кримінальному провадженні судового експерта.

Керуючись ст. 220, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Скаргу ОСОБА_3 , в порядку ст. 303 КПК України, на постанову ст.. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.10.2024 року про повну відмову в задоволенні клопотання, у межах кримінального провадження № 0000110 від 22.03.2024 року - задовольнити.

Скасувати постанову ст.. дізнавача СД Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 03.10.2024 року про повну відмову в задоволенні клопотання, у межах кримінального провадження № 0000110 від 22.03.2024 року.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 535 КПК України, повідомити суд, про виконання даної ухвали.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1