Справа № 296/6781/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Житомирі клопотання захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

25.07.2024 захисник ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира з клопотанням і просить скасувати арешт на майно ОСОБА_4 , накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 01.07.2024, а саме на мобільний телефон марки «Redmi 12» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картою «Київстар» НОМЕР_3 ; мобільний телефон «Redmi Note 12» ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 з сім картою «Київстар»; майку чорного кольору; шорти джинсові синього кольору з ременем; труси зеленого кольору.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 01.07.2024 року було задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 про накладання арешту на майно у кримінальному провадженні №0000501 від 26.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

В ухвалі слідчого судді зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що 25.06.2024 приблизно о 23 год 40 хв ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в транспортному засобі - автомобілі марки «Ford», моделі «Focus», номерний знак НОМЕР_6 , неподалік житлового будинку АДРЕСА_1 вчинив дії сексуального характеру відносно неповнолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто зґвалтування неповнолітньої особи.

Також досудовим слідством встановлено, що 26.06.2024 у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Під час проведення особистого обшуку у ОСОБА_4 виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Redmi 12» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картою «Київстар» НОМЕР_3 та мобільний телефон Redmi Note 12» ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 з сім картою «Київстар», майку чорного кольору, шорти джинсові синього кольору з ременем, труси зеленого кольору. За версією досудового слідства вилучені мобільні телефони та одяг нібито зберегли на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та є доказом кримінального правопорушення так як можуть містити сліди біологічного походження, що пов`язано із вчиненням злочину сексуального характеру.

За помилковою версією досудового розслідування вилучені мобільні телефони та речі, власником яких є ОСОБА_4 , зберігають на собі сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та є доказом вчинення злочину.

ОСОБА_4 після затримання у порядку ст.208 КПК України 26.06.2024 року цього дня о 18.00 год. був звільнений з під варти на підставі постанови старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_7 у зв`язку з непогодженням прокурором повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КПК України, що вказує про відсутність у діях ОСОБА_4 вказаного кримінального правопорушення. На даний час із вилученими речами проведено всі необхідні слідчі та інші дії та вирішується питання про закриття кримінального провадження, а володілець майна і надалі не має законної можливості користуватися належним йому майном, а саме мобільним телефоном марки «Redmi 12» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картою «Київстар» НОМЕР_3 та мобільним телефоном «Redmi Note 12» ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 .

26.06.2024 слідчим у кримінальному провадженні вищевказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесено відповідну постанову. На даний час необхідність утримання вилученого майна під арештом у органу досудового слідства відсутня.

Враховуючи, що на даний час відсутні достатні підстави, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння підозрюваним своїм майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи, тому на думку сторони захисту у слідчого судді відсутні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на вилучене під час особистого обшуку майно.

Враховуючи вищевикладене захисник просить клопотання задовольнити.

Під час судового розгляду клопотання про скасування арешту майна фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Захисник у судове засідання не з`явився, згідно прохальної частини клопотання просить розгляд справи провести за його відсутності та задовольнити клопотання в повному обсязі.

Слідча у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, щодо задоволення клопотання заперечує, однак, зазначила, що мобільні телефони наразі органом досудового розслідування оглянуті.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до абз.3 п.1 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст.170 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області розслідується кримінальне провадження за №0000501 від 26.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду міста Житомира від 01.07.2024 у справі №296/5956/24; 1-кс/296/2291/24 за клопотанням слідчої відділу СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000501 від 26.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, накладено арешт на майно, а саме на мобільний телефон марки «Redmi 12» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картою «Київстар» НОМЕР_3 ; мобільний телефон «Redmi Note 12» ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 з сім картою «Київстар»; майку чорного кольору; шорти джинсові синього кольору з ременем; труси зеленого кольору.

Враховуючи, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявником належним йому майном, тому вважає за доцільне скасувати арешт майна не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.169-174, 309, 376, 532 КПК України

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт на майно ОСОБА_4 , накладений ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 01.07.2024, а саме на мобільний телефон марки «Redmi 12» ІМЕІ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з сім картою «Київстар» НОМЕР_3 ; мобільний телефон «Redmi Note 12» ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 з сім картою «Київстар»; майку чорного кольору; шорти джинсові синього кольору з ременем; труси зеленого кольору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1