Справа №932/8676/24
Номер провадження №1-кс/932/3103/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, не одруженого, утриманців не маючого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного за ч.4 ст.185 КК України,

в межах кримінального провадження №0003266 від 24.09.2024, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_4 , перебуваючи в під`їзді №3 буд. АДРЕСА_2 , проник до металевої шафи-сховища, звідки здійснив зріз кабельнопровідникової продукції. Сума збитків становить близько 5459,70грн.

24.09.2024 о 13:40 год., ОСОБА_4 затримано та 25.09.2024 повідомлено про підозру, за ч.4 ст.185 КК України та щодо нього існують ризики, що передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначення застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні викладеному у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні визнав вину частково, пояснив, що він прийшов до будинку із кабелем, а в під`їзді відрізав лише приблизно 20 см. кабелю. Вказав, що офіційно не працює, прибирає після ремонту має дохід близько двох тисяч гривень в тиждень, неодружений, дітей та утриманців немає, проживає у друга, перебуває у нарколога на обліку, отримує наркозамісну терапію раз в тиждень. Зазначив, що може оплатити суму шкоди, просить обрати цілодобовий домашній арешт за місцем проживання, заставу сплатити не зможе.

Захисник в судовому засіданні щодо клопотання заперечував, зазначив, що у підзахисного погашені судимості тобто особа вважається раніше не судимою. Щодо ризиків впливу не зрозуміло хто є потерпілим, щодо ризику переховування зазначає, що це є не можливим оскільки діє військовий стан. Просить обрати мінімальний розмір застави оскільки вважає суму збитку у розмірі п`яти тисяч гривень не пропорційній заставі у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, або застосувати домашній арешт за адресою проживання.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру 24.09.2024 за №0003266, внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.185 КК України.

24.09.2024 о 13:40 год., ОСОБА_4 затримано та 25.09.2024 повідомлено про підозру, за ч.4 ст.185 КК України .

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюються у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у сховище, вчиненого в умовах воєнного стану.

На підтвердження вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, слідчим надано такі докази: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протокол огляду місця події; протокол затримання в порядку 208 КПК України, протокол допиту свідка, протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За приписами ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України є обґрунтованою.

Щодо виду запобіжного заходу та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

За приписами ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Визначаючи підозрюваному запобіжний захід слідчий суддя враховує: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим (карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.); вік та стан здоров`я підозрюваного, які не перешкоджають реалізації ризиків; відсутність міцних соціальних зв`язків; наявність постійного місця проживання; відсутність постійної роботи; відсутність попередніх судимостей та інших кримінальних проваджень; судову практику застосування при ч.4 ст.185 КК України норми ст.75 КК України.

З огляду на наведене, можна ствердити про існування ризику переховування, проте ймовірність його реалізації не є настільки високою, щоб виправдати тримання особи під вартою.

Обізнаність підозрюваного із даними свідків та потерпілого не може свідчити про наявність ризику незаконного впливу на них. Звертаю увагу, що повідомляючи підозрюваному справжні а не вигадані дані свідків, а пізніше мотивуючи необхідність варти таким ознайомленням, сторона обвинувачення діє недобросовісно. Окрім цього з огляду на фабулу кримінального правопорушення та здобуті докази відсутній сенс впливати на свідків.

Відсутність у підозрюваного офіційного працевлаштування, з огляду на відсутність попередніх судимостей, не свідчить про ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.

Мотивування неможливості застосування до підозрюваного м`якших запобіжних заходів взагалі не вмотивована стороною обвинувачення, що є прямим порушенням п.6 ч.1 ст.184 КПК України.

Враховуючи наведене вище, для виключення можливості реалізації встановленого ризику достатнім буде застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому покидати житло цілодобово.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, а саме заборонити йому покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

Негайно доставити ОСОБА_4 за місцем відбування домашнього арешту де звільнити з під варти.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали встановити до 24.11.2024.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 01.10.2024 о 08:20 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1