У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 24.09.2024 року подала клопотання про накладення арешту на по матеріалам кримінального провадження №000115 від 19.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 367 ч. 2 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор вказує, про те, що в провадженні Деснянського УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 367 ч. 2 КК України.

Відповідно до матеріалів досудового розслідування та витягу з кримінального провадження встановлено, що директором КП УЗН Деснянського району м. Києва було допущено службову недбалість при виконанні обов`язків при укладанні договору підряду 7/11 від 07.11.2022 року, внаслідок чого Київській міській раді завдано тяжкі наслідки.

В ході досудового розслідування було встановлено, що між КП УЗН Деснянського району м. Києва в особі ОСОБА_4 та ТОВ «Альфа Індастріал Констракшн» було укладено договір підряду № 7/11 на виконання капітального ремонту об`єкту «Капітальний ремонт парку «Молодіжний», відповідно до якого ціна по договору становить 2065070 гривень.

Разом з тим, в ході досудового розслідування було встановлено, що вартість матеріалів за даним договором безпідставно завищена на суму 614051,83 гривні, у зв`язку з чим було спричинено матеріальну шкоду територіальній громаді м. Києва, що є тяжкими наслідками.

19.07.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Також було встановлено, що у власності ОСОБА_4 перебуває ряд рухомого та нерухомого майна, в тому числі об`єкт нерухомості, а саме 38/100 частини квартири АДРЕСА_1 , загальною вартістю станом на 18.09.2024 року 1906064.84 гривні, вартість частки ОСОБА_4 становить 724304,64 гривні.

Оскільки у даному кримінальному провадженні було спричинено матеріальну шкоду, з метою забезпечення її відшкодування (цивільний позов у кримінальному провадженні), враховуючи критерії співмірності розміру заподіяної шкоди вартості нерухомого майна виникла необхідність у застосуванні заходів забезпечення такого позову, у зв`язку з чим прокурор просить накласти арешт на належну ОСОБА_4 частину квартири АДРЕСА_1 (розмір 38/100).

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити. При цьому вказав, що на момент зверненням з клопотанням КМДА не бажає звертатись із цивільним позовом про відшкодування шкоди. В подальшому, як вказує прокурор, представництво держави у цій справі буде покладено на прокурора, який і звернеться до суду з цивільним позовом. Мотивуючи вартість майна, на який просить накласти арешт прокурор, вказала, що варітсть такого майна вона визначила за формулою, яка є доступною у мережі Інтерет.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПУ України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

В ході судового розгляду було встановлено, що станом на момент звернення з даним клопотанням до слідчого судді, цивільний позов в даному кримінальному провадженні не заявлявся, що підтверджується як самим клопотанням прокурора, так і долученим до нього листом Департаменту захисту довкілля та адаптації до зміни клімату Київської міської ради від 18.09.2024 року.

Також в матеріалах справи відсутні підтвердження, що прокурор в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 128 КПК України звертався з цивільним позовом в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_4 про стягнення заподіяної шкоди, що також підтвердив прокурор в ході судового розгляду клопотання.

Крім того, вартість належної ОСОБА_4 частки квартири АДРЕСА_1 (розмір 38/100), яка становить 724304,64 гривні, перевищує суму матеріальної шкоди, спричиненої Київській міській раді, яка згідно висновку судово-економічної експертизи становить 614051,83 гривні, що свідчить про невідповідність клопотання прокурора критерію співмірності, передбаченого ч. 2 ст. 171 КПК України.

Крім того, прокурор у суді не довів, що ринкова вартість квартири, на яку він просить накласти арешт становить 1906064грн.,64грн., що ставить під сумнів застосовану прокурором формулу визначення вартості майна, у якій одне із ввідних є ринкова вартість усієї квартри.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість клопотання прокурора щодо накладення арешту та про відмову в його задоволенні, оскільки воно не відповідає вимогам глави 17 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України

Ухвалив:

В клопотанні прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000115 про накладення арешту на належні ОСОБА_4 38/100 частини квартири АДРЕСА_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя -