Справа № 953/8311/24
н/п 1-кс/953/7000/24
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"23" вересня 2024 р. м.Харків
Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
- предмет схожий на пістолет типу револьвер з маркуванням НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 ;
- предмет схожий на пістолет без магазину, із маркуванням BROWNING C8199134, який належить ОСОБА_5 ;
- мобільний телефон Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження, який належить ОСОБА_5 ;
- мобільний телефон Redmi в корпусі блакитного кольору;
- планшет SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер НОМЕР_4 ;
- відеокамеру QС:02, № НОМЕР_5 , яка належить ОСОБА_4 ;
- роутер TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n: НОМЕР_6 , mac: BO-4E-26-1F-61-7E, який належить ОСОБА_4 ;
- відеокамеру QС:13 № 82771436, яка належить ОСОБА_4 .
Згідно з відміткою на поштовому конверті, клопотання про арешт майна направлено на адресу Київського районного суду м. Харкова 19 вересня 2024 року.
Орган досудового розслідування встановив, що невстановлені досудовим розслідування особи незаконно вирощують на території подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 наркомісткі рослини коноплі в кількості понад 50 рослин з метою виготовлення та подальшого збуту наркотичного засобу - канабісу.
17 вересня 2024 року у період часу з 00 годин 30 хвилин до 14 години 43 хвилини на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України до постановлення ухвали слідчого судді проведений обшук території подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_4 , під час якого було виявлено та вилучено: предмет схожий на пістолет типу револьвер з маркуванням НОМЕР_1 ; предмет схожий на пістолет без магазину з маркуванням BROWNING C8199134; мобільний телефон Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження; мобільний телефон Redmi в корпусі блакитного кольору; планшет SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер НОМЕР_4 ; відеокамеру QС:02, № НОМЕР_5 ; роутер TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n:217A022014410, mac: BO-4E-26-1F-61-7E; відеокамеру QС:13 №82771436.
Прокурор вказує, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом та може містити в собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження.
З урахуванням викладеного, є достатні підстави вважати, що предмети, вилучені під час проведення обшуку, відповідають вимогам ст. ст. 98, 170 КПК України з наведених вище підстав та з метою забезпечення збереження речових доказів, які мають значення для кримінального провадження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, в якій просив клопотання задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила розглядати клопотання за її відсутності, щодо задоволення клопотання не заперечувала.
Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглядати клопотання за його відсутності, питання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно просив вирішити на розсуд суду.
Відповідно до ст. 172 КПК України неприбуття у судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.
Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов такого висновку.
З протоколу обшуку від 17 вересня 2024 року достовірно встановлено, що 17 вересня 2024 року у період часу з 00 годин 30 хвилин до 14 години 43 хвилини у порядку та відповідно до ч. 3 ст. 233 КПК України до постановлення ухвали слідчого судді за участю співвласника домоволодіння ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведений обшук території подвір`я за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: речовини рослинного походження в сухому стані; предмет схожий на пістолет типу револьвер з маркуванням ХК 0124515 Flobert; предмет схожий на пістолет без магазину, із маркуванням BROWNING C8199134; металеву коробку з написом «Lipton», в якій містяться предмети схожі на цигарки, наповнені речовиною рослинного походження; мобільний телефон Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження; пристрій для куріння коноплі (саморобний), з якого вилучено верхню частину полімерної пляшки із нашаруванням речовини темного кольору; металеве сито із залишками речовини рослинного походження; мобільний телефон Redmi в корпусі блакитного кольору; планшет SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер НОМЕР_4 ; відеокамера QС:02, №82426658; роутер TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n:217A022014410, mac: BO-4E-26-1F-61-7E; відеокамера QС:13 №82771436; 61 рослини коноплі.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Поряд з цим необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор виготовляє за допомогою технічних, програмно-технічних засобів, апаратно-програмних комплексів копії інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, електронних комунікаційних системах, інформаційно-комунікаційних системах, комп`ютерних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19 вересня 2024 року надано дозвіл на проведення обшуку у домоволодінні з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві спільної часткової власності належить: ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 з метою відшукання та вилучення: речовини рослинного походження в сухому стані; металевої коробки з написом «Lipton», в якій містяться предмети схожі на цигарки, наповнені речовиною рослинного походження; мобільного телефону Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження; пристрою для куріння коноплі (саморобний), з якого вилучено верхню частину полімерної пляшки із нашаруванням речовини темного кольору; металевого сита із залишками речовини рослинного походження; мобільного телефону Redmi в корпусі блакитного кольору; планшету SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер R52N410C0QW; відеокамери QС:02, №82426658; роутера TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n:217A022014410, mac: BO-4E-26-1F-61-7E; відеокамери QС:13 №82771436; 61 рослини коноплі.
Зазначене свідчить про правомірність вилучення майна, яке було відшукане під час обшуку, а саме: мобільного телефону Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження; мобільного телефон Redmi в корпусі блакитного кольору; планшету SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер НОМЕР_4 ; відеокамери QС:02, № 82426658; роутера TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n:217A022014410, mac: BO-4E-26-1F-61-7E; відеокамери QС:13 № 82771436.
Прокурор, звертаючись із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене під час обшуку майно, посилається на мету збереження цього майна як речових доказів.
Положеннями ст. 170 КПК України встановлено, що арешт з метою збереження речових доказів накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що тимчасово вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт зберегло сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 310 КК України, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Отже відповідно до ст. 91 КПК України вказане майно, на яке слідчий просить накласти арешт, має важливе доказове значення в рамках цього кримінального провадження.
При цьому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання у частині накладення арешту на: предмет схожий на пістолет типу револьвер з маркуванням НОМЕР_1 ; предмет схожий на пістолет без магазину, із маркуванням BROWNING C8199134, не підлягає задоволенню, оскільки ці предмети не є доказами у вказаному кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за ч. 2 ст. 310 КК України. Окрім того, ухвалою слідчого судді від 19 вересня 2024 року було відмовлено у наданні дозволу на проведення обшуку у домоволодінні з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 з метою відшукання та вилучення зазначених вище предметів. Доказів того, що до ЄРДР були внесені відомості за ст. 263 КК України, у матеріалах долучених до клопотання, відсутні.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку про часткове задоволення клопотання прокурора.
Слідчий суддя зауважує, що питання щодо визначення місця зберігання арештованого майна входить до дискреційних повноважень органу досудового розслідування у визначених законодавством межах та відповідно до положень Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27 серпня 2010 року № 51/401/649/471/23/125.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час проведення 17 вересня 2024 року обшуку у домоволодінні з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме:
- мобільний телефон Redmi note 5, imei 1: НОМЕР_2 , imei 2: НОМЕР_3 , без сім карти, зі слідами механічного пошкодження, який належить ОСОБА_5 ;
- мобільний телефон Redmi в корпусі блакитного кольору;
- планшет SAMSUNG в чохлі сірого кольору зі слідами механічного пошкодження, модель SM-T510, серійний номер НОМЕР_4 ;
- відеокамеру QС:02, № НОМЕР_5 , яка належить ОСОБА_4 ;
- роутер TP-Link TL-WR 840N (RU), s/n: НОМЕР_6 , mac: BO-4E-26-1F-61-7E, який належить ОСОБА_4 ;
- відеокамеру QС:13 № 82771436, яка належить ОСОБА_4 .
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, у той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1