печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника власника майна, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к в межах кримінального провадження № 0000663 від 18.07.2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , (далі - власник майна, ОСОБА_4 ) звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к в межах кримінального провадження № 0000663 від 18.07.2022 року.

В обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_3 зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000663 від 18.07.2022 року, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, що належав на праві приватної власності ОСОБА_4 , а саме: квартиру (п`ятикімнатну) загальною площею 201,6 м2, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000; квартиру (трикімнатну) загальною площею 80,1 м2, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 000; гаражний НОМЕР_1 загальною площею 59,9 м2, розташований у АДРЕСА_3 , реєстраційний номер 000; заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно (державним реєстраторам), суб`єктам державної реєстрації прав (виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій), а також Міністерству юстиції України та його територіальним органам, вчиняти реєстраційні дії щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень стосовно об`єктів за № 000, 000, 000. Разом з тим, арешт накладено необґрунтовано, оскільки ОСОБА_4 не є стороною у кримінальному провадженні, є законним власником та добросовісним набувачем зазначеного нерухомого майна.

06.06.2024 року на адресу слідчого судді від адвоката ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності.

В судове засідання учасники провадження не з`явились, про день та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Як визначено у ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Зважаючи на те, що учасники процесу про розгляд клопотання повідомлені належним чином, враховуючи положення ст. ст. 22, 26 КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності учасників на підставі наявних матеріалів.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання не здійснювалось фіксування за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000663 від 18.07.2022 року, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

Під час досудового розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, що належав на праві приватної власності ОСОБА_4 , а саме: квартиру (п`ятикімнатну) загальною площею 201,6 м2, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер 000; квартиру (трикімнатну) загальною площею 80,1 м2, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер 000; гаражний НОМЕР_1 загальною площею 59,9 м2, розташований у АДРЕСА_3 , реєстраційний номер 000; заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно (державним реєстраторам), суб`єктам державної реєстрації прав (виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київської, Севастопольської міської, районної, районних у містах Києві та Севастополі державних адміністрацій), а також Міністерству юстиції України та його територіальним органам, вчиняти реєстраційні дії щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень стосовно об`єктів за № 000, 000, 000..

Згідно абз. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Разом з тим, згідно абз. 2 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Разом з тим, до клопотання хоч і долучено докази для підтвердження права власності на майно, на яке накладено арешт, однак під час дослідження слідчим суддею вказаних документів було виявлено текстуальні помилки в особистих даних власників майна. Відтак, чітко визначити, що саме ОСОБА_4 є власником майна, на яке накладено арешт, виходячи з аналізу доданих документів, об`єктивно не є можливим.

Втім, проаналізувавши ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к, слідчий суддя звертає увагу, що арешт на нерухоме майно накладено обґрунтовано, в ухвалі вказано законні підстави для вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна з метою запобігання можливості його приховання, відчуження та зникнення.

Відтак, слідчий суддя вважає, що доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на майно на теперішній час відпала, оскільки арешт накладено правомірно, відтак, достатніх підстав для скасування арешту представником власника майна в клопотанні не вказано.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, отже, клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.06.2023 року у провадженні № 757/26972/23-к в межах кримінального провадження № 0000663 від 18.07.2022 року, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1