Справа №:755/7470/21
Провадження №: 1-кп/755/637/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" лютого 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001234 від 20.04.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Київ, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимої, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

у Дніпровському районному суді м. Києва перебуває на розгляді кримінальне провадження щодо ОСОБА_3 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 23 січня 2024 року оголошено у розшук ОСОБА_3 та зупинено судове провадження, 22.02.2024 - судове провадження відновлено.

Прокурор заявила клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Разом з тим, просила долучити копії постанов, згідно яких ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1. 2 ст. 51 КУпАП та накладено адміністративне стягнення, та копії ухвал Деснянського районного суду м. Києва.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, у обвинуваченої були проблеми зі здоров`ям, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала свого захисника, пояснила, що знала про судові засідання, у Деснянському районному суді м. Києва теж перебуває кримінальне провадження щодо неї, вчиняла дрібні крадіжки, наразі хворіє, має проблеми з ногою.

Суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, що згідно ст. 12 КК України є нетяжким злочином.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч. 5 ст. 9 КПК України), а відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom» від 30 серпня 1990 року (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення - твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

В цьому випадку, обвинувальний акт щодо вказаного обвинуваченого перебуває на розгляді в суді.

Наведеного вище достатньо для висновку, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду клопотань, що підозра відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра», зокрема з урахуванням положень п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Щодо ризику переховування, то суд вважає його доведеним, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , та те, що остання у судові засідання не з`являлась, хоча під час розгляду клопотання обвинувачена повідомила, що про судові засідання вона знала; неодноразово оголошувалась в розшук згідно з ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва від 21.10.2021, 01.07.2022, 13.07.2023, 23.01.2024.

Надаючи оцінку ризику можливості обвинуваченій ОСОБА_3 вплинути на свідків, суд враховує, що згідно чинного законодавства, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, а тому ризик впливу існує не лише на етапі підготовчого судового провадження, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення обвинуваченою ОСОБА_3 , суд вважає це цілком ймовірним, а також враховує ту обставину, що обвинувачена неодноразово притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 185 КК України. Зокрема, 11.01.2016 Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 185 КК України до 1 року 1 місяць позбавлення волі; 12.12.2018 Шевченківським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі; 10.03.2020 Подільським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 2 років і 2 місяці позбавлення волі. Разом з тим, у провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 т. 15 ч. 2 ст. 185 КК України, де останню також неодноразово оголошували в розшук.

Відтак, суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом оскільки єдиним встановленим джерелом її доходів є зайняття протиправною діяльністю, у вчиненні якого вона обвинувачується, що й стало причиною систематичного вчинення нею адміністративних правопорушень, а саме дрібних крадіжок, що підтверджується відповідними постановами Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2023 (справа № 755/3276/23), від 31.05.2023 (справа № 755/6015/23), від 07.07.2023 (справа № 755/6517/23).

Таким чином, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій ОСОБА_3 у разі доведеності її вини в інкримінованому кримінальному правопорушенні, майновий стан обвинуваченої, її вік, соціальні зв`язки, той факт, що вона офіційно не працевлаштована, не має стабільного джерела прибутку, незаміжня, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше судима.

З огляду на наведені обставини, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання її винною, а також зважаючи на доведений факт переховування ОСОБА_3 від суду та вчинення нею адміністративних правопорушень, а саме дрібних крадіжок, такі обставини свідчать, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не може забезпечити належну процесуальну поведінку вказаної особи, тому не може бути застосований інший більш м`який запобіжний захід.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги позицію захисника, суд вважає, що обвинуваченій слід визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн 00 коп. та покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відтак, враховуючи вище викладені обставини в сукупності, суд вважає, що клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої ОСОБА_3 є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 42, 176-178, 182-183, 193-194, 314-318, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 21 квітня 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_3 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва (Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р №UA1012089).

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_3 прибувати до суду за кожною вимогою у рамках цього кримінального провадження та, у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти наступні обов`язки:

не відлучатися з м. Києва без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2 місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня її внесення.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченій негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 17 год 50 хв 27 лютого 2024 року.

Суддя: ОСОБА_1