ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/821/13/24 Справа № 695/1382/20 Категорія: ч. 4 ст. 187 КК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю секретарки - ОСОБА_5 ,

прокурора - ОСОБА_6 ,

захисників - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ,

обвинувачених - ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси заяву обвинуваченого ОСОБА_9 про відвід складу колегії суддів, яка бере участь у розгляді кримінального провадження стосовно ОСОБА_9 та ОСОБА_10 за ч. 4 ст. 187 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Черкаського апеляційного суду перебуває кримінальне провадження за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_11 та ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_9 та ОСОБА_10 на вирок Черкаського райсуду Черкаської обл. від 13.12.2021 р., яким обвинувачених ОСОБА_9 та ОСОБА_10 визнано винними та засуджено за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

23.02.2024 р. за Вх. № 1711/24-Вх від обвинуваченого ОСОБА_9 надійшла заява про відвід колегії суддів у складі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Підставою для такого відводу обвинувачений ОСОБА_9 вказав, що ухвалою Черкаського апеляційного суду від 16.02.2024 р. відмовлено у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про проведення судово-почеркознавчої експертизи підписів потерпілої ОСОБА_12 . На переконання обвинуваченого, призначення і проведення такої експертизи в разі підтвердження доводів сторони захисту щодо підроблення трьох підписів (виконання іншою особою) у протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію потягло б за собою низку процесуальних наслідків щодо достовірності цієї заяви та можливо і кримінальне переслідування відповідних службових осіб.

Таке процесуальне рішення апеляційного суду свідчить про упередженість колегії суддів, порушення принципу верховенства права, а тому обвинувачений на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, заявив відвід всьому складу суду, тому що в силу п. 1 ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» не можуть свідчити про довіру обвинуваченого ОСОБА_9 та його захисника ОСОБА_7 щодо об`єктивності та неупередженості розгляду справи колегією суддів.

Заслухавши обвинуваченого ОСОБА_9 , який просив задовольнити заяву про відвід із вказаних у ній підстав, обвинуваченого ОСОБА_10 та захисників ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , які підтримали вказану заяву та просили її задовольнити, думку прокурора ОСОБА_6 , яка заперечувала проти задоволення заяви про відвід, тому що розгляд та відхилення клопотання учасника судового розгляду не є підставою, передбаченою КПК України, для відводу, перевіривши матеріали кримінального провадження в межах заявленого відводу, апеляційний суд вважає, що заява про відвід колегії суддів не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Апеляційний суд виходить із того, що перелік обставин, які виключають участь судді у кримінальному провадженні, визначений ч. 1 ст. 75 КПК України. Зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України).

Діючий КПК України не містить відкритого або ж закритого переліку обставин, які в розумінні п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України можуть в тій чи іншій ситуації вважатися такими, що викликають сумнів у неупередженості судді, але будь-яке кримінальне провадження за своєю формою та змістом має відповідати загальним засадам, а тому при вирішенні заяви про відвід складу суддів апеляційний суд застосовує принцип верховенства права визначений п. 1 ч. 2 ст. 7 КПК України.

У кожному кримінальному провадженні саме з урахуванням практики Європейського суду з прав людини має застосовуватися принцип верховенства права (ч. 2 ст. 8 КПК України).

Так, коли йдеться про «безсторонність», то зазвичай це означає відсутність упереджень…, існування яких може бути доведене у кілька способів. При цьому ухвалення суддею попередньо рішення щодо того самого звинувачення само по собі не є підставою для того, щоб говорити про упередженість суду (п. 37 рішення ЄСПЛ від 8.10.2020 у справі «Тесля проти України»).

Поруч із зазначеним, наявність безсторонності, відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. У відповідності до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (п. п. 49, 50 рішення ЄСПЛ від 9.11.2006 у справі «Білуха проти України».

Надаючи оцінку доводам заяви про відвід судді, апеляційний суд враховує, що використаний сполучник «та» у п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» між словами «суб`єктивним та об`єктивним критеріями» свідчить, що для доведення упередженості необхідно встановити наявність обставин, які про неї свідчать, одночасно за об`єктивним та суб`єктивним критеріями.

Із наведеного вбачається, що заява обвинуваченого ОСОБА_9 про відвід складу суддів стосується його незгоди з попереднім процесуальним рішенням, постановлення якого за приписами ч. 1 ст. 75 КПК України не є такою обставиною, що виключає участь судді (складу суддів) у кримінальному провадженні.

Таким чином, застосувавши при вирішенні питання щодо безсторонності складу суддів таку загальну засаду кримінального провадження як «верховенство права» у контексті розуміння його ЄСПЛ, апеляційний суд дійшов висновку, що наведені обвинуваченим обставини самі по собі не викликають сумнівів у неупередженості суддів при вирішенні справи, оскільки постановлення попереднього процесуального рішення про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про проведення судово-почеркознавчої експертизи підписів потерпілої ОСОБА_12 не є такою обставиною, що виключає участь судді у кримінальному провадженні. Судом не встановлено, що стосунки між ОСОБА_9 , з одного боку, і суддями, з іншого боку, за своєю природою та ступенем є такими, що можуть свідчити про упередженість цих суддів під час розгляду та вирішенні даної справи. Доказів упередженості суддів, які б викликали сумніви у стороннього спостерігача, у цьому кримінальному провадженні не надано і судом не встановлено. Тому, в ході розгляду відводу не встановлено одночасно за суб`єктивним та об`єктивним критеріями наявності підстав для відводу суддів від розгляду цієї справи.

Оскільки ОСОБА_9 не довів наявності обставин, які б були підставою для відводу складу суддів, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, апеляційний суд вважає, що в задоволенні заявленого відводу необхідно відмовити.

Керуючись, ст. ст. 75 та 81 КПК України, апеляційний суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_9 про відвід колегії суддів Черкаського апеляційного суду у складі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яка здійснює розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_9 та ОСОБА_10 за ч. 4 ст. 187 КК України - відмовити за необґрунтованістю.

Продовжити розгляд кримінального провадження у тому ж складі суду.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді