Провадження № 1-кс/761/8161/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , законного представника ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000220 від 11.12.2023, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України, -

в с т а н о в и в :

слідчий 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням

та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні Департаменту захисту інтересів дітей та протидії домашньому насильству Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 , пропродовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України.

У клопотанні перелічені обставини, що дають підстави підозрювати неповнолітнього ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, з посиланням на докази, здобуті у ході досудового розслідування.

Звертає увагу, що обставини, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4

у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення, та доводять, жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються зазначеними в клопотанні матеріалами кримінального провадження, а також зазначає, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2024 підозрюваному ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 09 квітня 2024 року, включно.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала і просила задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_9 , його законний представник ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 заперечували проти задоволення клопотання, зазначивши, що вони просять обрати запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку прокурора, з`ясувавши позицію сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається з наданих у розпорядження слідчого судді матеріалів, Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000220 від 08.03.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Офісу Генерального прокурора.

ОСОБА_4 на час розгляду вказаного клопотання є неповнолітньою особою, ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.02.2024 ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення, та доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів крім тримання під вартою не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження:

-протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії від 09.11.2023 № 30/1/1-14418т, яким зафіксовано спілкування у месенджері «Telegram» користувача «XakNet Team RU» (м.т. НОМЕР_1 ) з ОСОБА_4 ;

-інформацією ІНФОРМАЦІЯ_2 від 12.12.2023, яким підтверджено розташування сил та засобів Збройних Сил України відповідно до запитуваних координат;

-протоколом обшуку від 22.02.2024 за місцем проживання ОСОБА_4 , під час якого виявлено і вилучено мобільний телефон та ноутбук ОСОБА_4 ;

-протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_4 від 22.02.2024, яким зафіксовано спілкування у месенджері «Telegram» з користувачем « ОСОБА_10 » фотозображення якого містить текст «XakNet»;

-іншими матеріалами вказаного кримінального провадження, які у своїй сукупності та взаємозв`язку підтверджують вчинення ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 23.02.2024 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 08 березня 2024 року, включно.

28.03.2024 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000220 від 08.03.2024 до шести місяців тобто до 09.07.2024 включно.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2024 до підозрюваному ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 09 квітня 2024 року, включно.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положеннями ч. 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно із ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Особливості застосування запобіжного заходу до неповнолітнього передбачені ст. 492 КПК України, вимоги ч.ч. 1-2 якої передбачають, що за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, до неповнолітнього з урахуванням його вікових та психологічних особливостей, роду занять може бути застосовано один із запобіжних заходів, передбачених цим Кодексом.

Затримання та тримання під вартою можуть застосовуватися до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється або обвинувачується у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, за умови, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у статті 177 цього Кодексу.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, встановлювати конкретну кваліфікацію діяння, за яке особа має нести кримінальну відповідальність, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого докази у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Слідчий суддя зауважує, що питання правильності кваліфікації дій підозрюваної особи, як і наявності чи відсутності в її діях складу кримінального правопорушення, вирішуються виключно остаточним судовим рішенням (вироком суду).

Також відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою.

Слідчий суддя враховувує при розгляді клопотання про продовження тримання під вартою у відповідності до ч. 3 ст. 199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Зокрема, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під

час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у

п. п. 1, 2, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і які на час розгляду клопотання не зменшились.

Так, не зменшився ризик переховуватися від органів досудового слідства та/або суду.

Встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі. Крім того, під час надання оцінки наявності вказаних ризиків, слідчим суддею також враховується, що згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України №2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» із урахуванням продовження строку дії правового режиму, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Характеризуючи дані підозрюваного не переважають можливих ризиків неправомірної її поведінки.

Також слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до розділу І КК України належить до злочинів проти основ національної безпеки України, в той час, коли відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено воєнний стан на всій території України, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність інкримінованого правопорушення.

Також не зменшився ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що на даний час не встановлено всіх речей (речових доказів) та документів, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин кримінального правопорушення, ОСОБА_4 , перебуваючи не під вартою може знищити або сховати вказані матеріальні об`єкти та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризику незаконно впливати на свідків, інших співучасників інкримінованого йому злочину, то в ході досудового розслідування не встановлено та не допитано усіх осіб, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, в тому числі особи, яких намагалися залучити представники РФ до протиправної діяльності проти України, при цьому, встановлено, що підозрюваний має зв`язки серед представників РФ, через яких намагатиметься здійснювати тиск на свідків.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що покази свідків в цьому кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище підозрюваного, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що останній наділений потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Крім того, наявний ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на даний час не встановлені усі можливі спільники ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, яким останній може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб.

Існує ризик щодо можливості чинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ОСОБА_4 , враховуючи спосіб вчинення злочину (використання мережі Інтернет), може продовжити вчинення інкримінованого йому злочину, або вчиняти інші протиправні дії проти України.

Відповідно до п. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою застосовується до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки.

Застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть цілодобового, не забезпечить усунення існуючих ризиків, оскільки ОСОБА_4 матиме можливість надалі контактувати із іншими співучасниками злочину, узгоджувати з ними свої дії за допомогою різного роду засобів зв`язку, у тому числі, які неможливо відслідкувати гласними, або негласними засобами контролю.

Слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, з урахуванням чого, суд не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, в даному випадку загальносуспільний інтерес переважає над його інтересами на особисту свободу.

З урахуванням викладених обставин, жоден інший більш м`який запобіжний захід, крім виключного запобіжного заходу - тримання під вартою, не зможе забезпечити запобігання існуючим ризикам та виконання завдань кримінального провадження.

Слідчим суддею не встановлено обставин, що за станом здоров`я підозрюваний не може утримуватися в умовах слідчого ізолятору.

Також слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено й об`єктивність обставин, які полягають у неможливості завершити досудове розслідування в межах строку дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи обсяг підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, з огляду на ч. 4 ст. 183 КПК України, високий ступінь встановлених ризиків, застосування застави у даному випадку не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків, у зв`язку з чим застава не застосовується.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним наявність, заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує прокурор, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є виправданим.

З урахуванням вимог частин 3 та 5 статті 115 та частини 3 статті 197 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування до 01 червня 2024 року включно.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 176-177, 178, 180, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 372, 492, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

клопотання - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, до 01.06.2024 включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя: