Провадження № 1-кс/686/4868/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду із скаргою, поданою в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення за його заявою.

В обґрунтування скарги вказує, що 23.05.2024 ОСОБА_4 звернувся до ВП № 1 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій повідомив, щo 21 травня 2024 року близько 09:00 год. по АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 зупинили дві особи, одягнені у військову форму, які попросили у нього пред`явити документи, а саме, військовий квиток, на що ОСОБА_4 повідомив про відсутність в останнього такого документа. Як наслідок, вказані особи повідомили про необхідність пройти з ними до приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_4 було надано повістку, датовану 20.05.2024, яку його примусового змусили підписати працівники ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після вказаного, ОСОБА_4 змусили проходити ВЛК, оскільки добровільно та безперешкодно йому забороняли покидати приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 без проходження ВЛК. Після проходження ВЛК, ОСОБА_4 змусили підписати повістку на 22.05.2024 року з метою явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 для дообстеження. 22.05.2024 року ОСОБА_4 повторно з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 . Після прибуття до вказаного приміщення, ОСОБА_4 отримав бланк висновку ВЛК про ступінь своєї придатності до військової служби, який був визначений як «придатний». Водночас, у зв`язку із наявністю хронічних хвороб, які об`єктивно впливають на визначення його ступеня придатності до військової служби, ОСОБА_4 почав вимагати направлення його на реальне, а не формальне, медичне обстеження з можливістю здати необхідні аналізи та пройти медичні тести. Проте, після озвучення вказаної вимоги, ОСОБА_4 відмовили та невідомі особи, ймовірно працівники ІНФОРМАЦІЯ_1 , почали перешкоджати йому вільно покинути вказане приміщення за адресою: АДРЕСА_2 . В подальшому ОСОБА_4 зателефонував на спецлінію «102» та викликав працівників поліції і слідчо-оперативну групу.

У вказаних діях скаржник вбачає ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 146 КК України.

Просить зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_4 від 23.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скаржник та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином. Від представника скаржника надійшла заява про проведення судового розгляду у його відсутності та відсутності скаржника, вимоги скарги підтримують у повному обсязі та просять її задовольнити.

Уповноважені особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилися, однак відповідно до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідча суддя визнала можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що скарга не підлягає задоволенню у зв`язку із наступним.

Відповідно до ч.1 ст.304 КПК України скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Із наданих матеріалів за заявою ОСОБА_4 слідує, що 23.05.2024 останній звернувся до Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, у якій просив вжити заходів до працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 , які 21.05.2024 близько 09:00 год. по АДРЕСА_1 неправомірно виконували службові обов`язки щодо процедури вручення повістки.

Вказана заява була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області 23.05.2024 за № 12709.

У поясненнях, наданих старшому дізнавачу Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 , ОСОБА_4 повідомив, що 21.05.2024 близько 09:00 год. по АДРЕСА_1 був зупинений особами, одягненими у військову форму одягу, які попросили його пред`явити військово-облікові документи. ОСОБА_4 відповів, що таких у нього немає. Тому йому було запропоновано пройти до ІНФОРМАЦІЯ_2 , щоб оформити військово-облікові документи та ОСОБА_4 добровільно погодився. У приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 було надано повістку, датовану 20.05.2024, яку його примусили підписати, після чого направили у інше приміщення для проходження ВЛК. Після проходження ВЛК ОСОБА_4 для підпису надали повістку про явку до військкомату на 22.05.2024 для дообстеження та проходження ВЛК. При цьому ОСОБА_4 знятий з військового обліку з 2004 року у зв`язку із станом здоров`я, а тому бажав, щоб під час проходження ВЛК це було встановлено.

22.05.2024 ОСОБА_4 знову з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 з метою пройти дообстеження та йому надали незаповнений бланк висновку ВЛК, запропонували його підписати. Після цього військовослужбовець надав довідку, в якому зазначено про придатність ОСОБА_4 . Після висновку про придатність ОСОБА_4 запитували чи має він відстрочку або бронювання, на що він повідомив, що має намір пройти дообстеження. Тоді в іншому кабінеті ОСОБА_4 було надано військово-обліковий документ та направлено до психолога для проходження тестування, однак працівник повідомив, що без повістки тестування він пройти не зможе. Тоді ОСОБА_4 зрозумів, що працівники ІНФОРМАЦІЯ_2 обманним шляхом намагаються змусити його підписати мобілізаційну повістку. Знаючи, що без документів ОСОБА_4 не випустять з військкомату, він прийняв рішення викликати працівників поліції, після приїзду яких працівники ТЦК склали акт про відмову в отриманні повістки для відправлення у військову частину та ОСОБА_4 вільно вийшов із приміщення НОМЕР_1 .

Листом № 9162 від 28.05.2024 заявнику було направлено відповідь та повідомлено, що на момент розгляду заяви ОСОБА_4 відповіді з Хмельницького ТЦК на запит дізнавача не надійшло та у разі отримання додаткової інформації ОСОБА_4 буде повідомлено.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Ст. 146 КК України встановлює кримінальну відповідальність за незаконне позбавлення волі або викрадення людини.

Незаконне позбавлення волі полягає в протиправному перешкоджанні людині обирати за своєю волею місце знаходження. Воно може виявитися у затриманні потерпілого в тому місці, де він знаходитися не бажає, або поміщення його в таке місце, яке він не має змоги вільно залишити. Це діяння може бути здійснене шляхом застосування фізичного, а також психічного насильства. Воно може бути вчинене і шляхом обману.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення та зміст його пояснень, наданих 23.05.2024 старшому дізнавачу Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 , не містить конкретних фактичних даних чи короткого викладу обставин, які б могли свідчити про можливе вчинення працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 не навів конкретних відомостей, фактів та обставин, які б указували на те, що працівники ІНФОРМАЦІЯ_1 незаконно затримали ОСОБА_4 або ж утримували його силою чи внаслідок застосування психічного насильства.

Аргументи ОСОБА_4 в цілому зводяться до викладу обставин не вірно застосованої до нього, на думку ОСОБА_4 , процедури вручення повістки про явку до ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також мобілізаційної повістки та до порушення порядку проходження ВЛК.

При цьому сам ОСОБА_4 , будучи опитаним старшим дізнавачем Хмельницькому РУП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_5 23.05.2024, пояснив, що викликав працівників поліції у зв`язку із тим, що на його переконання, був впевнений, що без документів ОСОБА_4 не випустять з військкомату.

Відомостей про те, що працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 учинялись активні дій, пов`язані із перешкоджанням ОСОБА_4 залишити приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 , або останні утримували його там силою, внаслідок застосування психічного насильства або обману, ні пояснення ОСОБА_4 , ні заява про вчинення кримінального правопорушення не містить.

По суті заява про вчинення кримінального правопорушення містить лише суб`єктивний виклад обставин та не містить відомостей, за якими можна визначити наявність елементів об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст.146 КК України, оскільки злочинність таких дій не підтверджується достатніми даними, обґрунтованими та допустимими доказами.

Окрім того, слід врахувати і те, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно. Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Зазначені скаржником відомості у даному випадку не є належною підставою для ініціювання кримінального провадження та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу, а відтак підстави для внесення відомостей до ЄРДР та задоволення скарги відсутні.

З огляду на викладене, представник органу досудового розслідування обґрунтовано не внесено відповідні відомостей до ЄРДР, а у задоволенні скаргиадвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись статтями 214, 303- 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя