Справа № 581/992/23
Провадження № 1-кп/581/7/24
У Х В А Л А

02 квітня 2024 року сел. Липова Долина

Липоводолинський районний суд Сумської області в складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , в присутності прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення у кримінальному провадженні №0000751 від 19 вересня 2023 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 119 КК України, додаткової судово-медичної експертизи,

в с т а н о в и в :

У провадженні Липоводолинського районного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 119 КК України, а саме у вбивстві, вчиненому через необережність.

У ході розгляду кримінального провадження захисником ОСОБА_5 подано клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, мотивоване тим, що первинна кваліфікація кримінального правопорушення у даному провадженні була за частиною 2 статті 121 КК України. Перекваліфікація на частину 1 статті 119 КК України відбулась безпосередньо перед направленням кримінального провадження до суду, тому всі наявні докази у провадженні отримувались саме під час розслідування правопорушення при первинній кваліфікації, що не могло не відобразитись на якості цих доказів та їх неупередженій оцінці органами досудового розслідування та прокуратури.

Висновки експертів були отримані органами досудового розслідування 13-15 листопада 2023 року. З висновків експертів стало очевидно про неправильність кваліфікації, що призвело до зміни раніше пред`явленої підозри та поверховості аналізу зібраних доказів.

Зазначає, що після отримання основних експертиз органом розслідування досліджувалась виключно можливість падіння ОСОБА_6 з участю ОСОБА_4 , інші механізми утворення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 залишаються поза увагою. Взагалі не досліджувався механізм потрапляння ноги потерпілого під диван, залишилась без належної уваги конструкція ліжка із металевого кутника, поряд з яким і застигло тіло ОСОБА_6 , вірогідність самостійного падіння ОСОБА_6 взагалі не досліджувалась.

Окрім цього під час допиту судово-медичного експерта ОСОБА_7 у судовому засіданні було з`ясовано, що отримання ОСОБА_6 виявлених у нього тілесних ушкоджень могло відбутись за найрізноманітніших обставин, як від падіння на рівну поверхню твердої підлоги чи на тупий предмет з виступаючою поверхнею, так і не виключений механізм їх утворення за обставин, які були продемонстровані ОСОБА_4 під час слідчого експерименту. При цьому імовірним часом отримання тілесних ушкоджень є проміжок від декількох годин до декількох діб до моменту настання смерті.

На вирішення експертизи просив поставити питання:

1. Чи могли тілесні ушкодження у вигляді тупої травми голови, що включають рану у тім`яній ділянці, перелом склепіння та основи черепа з крововиливом під м`які мозкові оболонки та забоями головного мозку відображатись на поведінці ОСОБА_6 .? Якщо так, то як саме?

2. Чи відбувалось затьмарення свідомості поступово, чи відбулась раптова втрата свідомості?

3. На якому етапі розвитку негативних для організму наслідків травм ОСОБА_6 мав шанс залишитись живим у разі надання необхідної медичної допомоги?

4. Чи є можливим вказаний експертом під час допиту хронологічний проміжок часу від декількох годин до двох діб між отриманням тілесних ушкоджень та настанням смерті?

5. Чи могли виявлені у ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді тупої травми голови, що включають рану у тім`яній ділянці, перелом склепіння та основи черепа з крововиливом під м`які мозкові оболонки та забоями головного мозку утворитись від декількох (багаторазових) контактів із травмуючою поверхнею?

Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала заявлене клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив щодо задоволення клопотання, пославшись на відсутність передбачених законом підстав для призначення додаткової експертизи.

Вислухавши думки учасників провадження, дослідивши матеріали справи, при вирішенні цього питання суд виходить із такого.

Згідно положень статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими нормами КПК України. Захист здійснюється підозрюваним, обвинуваченим, його захисником, а суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до частини 2 статті 91 КПК України доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною 2 статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до пункту 1.2.14. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Підставами проведення додаткової експертизи є отримання в процесі судового розгляду нових обставин справи, дослідження яких можливе шляхом проведення експертизи. За таких умов суд за клопотанням сторін призначає експертизу і направляє необхідні матеріали в експертну установу.

Окрім того, додаткова експертиза - експертиза, що призначається у випадку, коли висновки первинної експертизи того самого роду, виду та підвиду неповні або незрозумілі. Додаткова експертиза виконується з метою вирішення нових питань шляхом дослідження об`єктів, які вже досліджувалися під час первинної експертизи, іноді із залученням додаткових матеріалів. Пояснення або аргументація висновків первинної експертизи є завданням не додаткової експертизи, а допиту експерта.

Суд зазначає, що в матеріалах справи наявний висновок судово-медичної експертизи №152 від 13 листопада 2023 року, виконаний на підставі постанови слідчого СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області, з якого вбачається, що на вирішення судово-медичної експертизи слідчим були поставлені питання про причини смерті Золотарьова а також про те, скільки часу він міг прожити після отриманих тілесних ушкоджень.

З приводу вказаного висновку в судовому засіданні був допитаний експерт ОСОБА_7 .

Водночас, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Натомість судом встановлено, що експертом під час проведення судово-медичної експертизи було отримано вичерпні вихідні дані, необхідні для надання відповідей на поставлені запитання, у ході судового розгляду нових обставин встановлено не було, а захисник у своєму клопотанні не навів обставин, які б свідчили про наявність додаткових доказів для призначення додаткової судово-медичної експертизи з метою встановлення часу смерті Золотарьова та часу отримання ним тілесних ушкоджень, які не були надані експерту в якості вихідних даних при проведенні попередньої експертизи під час досудового розслідування.

Окрім того, відповіді на сформульовані захисником питання про те, чи відбувалось затьмарення свідомості поступово, чи відбулась раптова втрата свідомості Золотарьовим, та на якому етапі розвитку негативних для організму наслідків травм Золотарьов мав шанс залишитись живим у разі надання необхідної медичної допомоги не належать до кола обставин, що встановлюються під час розгляду даного кримінального провадження.

Перекваліфікація діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , не може бути підставою для проведення додаткової судово-медичної експертизи.

Таким чином, заявлене захисником ОСОБА_5 клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 332 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в :

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення додаткової судово-медичної експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1