Справа № 496/1514/24
Провадження № 1-кс/496/849/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

повний текст

07 березня 2024 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

дізнавача ОСОБА_4 ,

представника власника майна адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка усне клопотання представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про повернення клопотання дізнавача СД Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000222 від 26.02.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України на дооформлення,

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Біляївської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , після дооформлення, звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000222 від 26.02.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України. Зазначивши, що ухвалу про дооформлення було отримано прокурором 05.03.2024 р. о 16 годині 52 хвилині. Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що зазначене вище клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, так як подане дізнавачем ОСОБА_7 , а підписане дізнавачем ОСОБА_4 , однак повноваження дізнавача ОСОБА_7 в матеріалах клопотання відсутні, анкетні дані останньої відсутні у витягу з ЄРДР. Станом на теперішній час, визначені у вищевказаній ухвалі недоліки виправлені та строк у 72 години на подання клопотання про арешт майна не сплив.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що оскільки, були відсутні повноваження прокурора та дізнавача, при повторному поданні вказаного клопотання про накладання арешту на майно, то воно підлягає поверненню. Також вказує, що загальне оформлення не відповідає вимогам Закону, документи не завірені, що є підставою для повернення клопотання на дооформлення. Постанова слідчого про визнання речовими доказами документів, не має реквізитів, а саме дати постановлення. Протокол огляду від 24.02.2024 р. склала слідчий ОСОБА_8 , однак вона відсутня в процесуальному рішення про призначення слідчих та дізнавачей.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти заяв адвоката. Так, на підтвердження своїх повноважень в судовому засіданні надав постанову про призначення групи прокурорів, де старшим групи прокурорів визначено його. Також вказує, що КПК України передбачає, що клопотання може бути повернутим на дооформлення, у разі невідповідності ст. 171 КПК України, однак вказане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України. Кримі того, саме слідчий та прокурор вирішують обсяг доказів, які необхідно надати до клопотання про арешт майна, з метою обґрунтування його. Що стосується заяви захисника про те, що до клопотання повинно бути надано відео, яким зафіксовано подію огляду місця події від 24.02.2024 р., то в порядку ст. 171 КПК України, саме слідчий, дізнавач чи прокурор вирішує, що саме надати до клопотання. Клопотання відповідає вимогам КПК України. Крім того, фотоапаратом «Cannon велась фотофіксація, тому до клопотання надано фототаблицю. Щодо постанови про визнання речовими доказами, дійсно вона не містила дати постановлення, однак в матеріалах кримінального провадження у постанові чітко визначено дату та місце постановлення.

Дізнавач ОСОБА_4 , надав для огляду постанову про створення групи дізнавачів, де старшим групи визначено його.

Вивчивши клопотання, матеріали додані до нього, вислухавши заперечення адвоката, прокурора та дізнавача, слідчий суддя вважає, що заперечення адвоката не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Клопотання надійшло до суду за підписом дізнавача ОСОБА_4 та за погодженням прокурора ОСОБА_3 .

Висновком Постанови Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду у справі № 754/7061/15 від 22 лютого 2021 року визначено, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень. Така постанова має відповідати передбаченим КПК вимогам до процесуального рішення в формі постанови, у том числі, бути підписаною службовою особою, яка її прийняла.

Відсутність зазначеної постанови в матеріалах досудового розслідування або її непідписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (прокурорів), який не мав на те законних повноважень.

Прокурором на підтвердження своїх повноважень, в судовому засіданні надано постанову заступника керівника Біляїської окружної прокуратури від 26.02.2024 року про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000222 від 26.02.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України, де старшим групи прокурорів визначено прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3

Чинний КПК України у ст. 110 передбачає, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Хоча ст. 37 КПК України і не передбачає для керівника органу прокуратури специфічної форми рішення про визначення прокурора (групи прокурорів), який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, така процесуальна форма вбачається, із тлумачення положень ст. 110 КПК України у взаємозв`язку із положеннями ч. 5 ст. 36 КПК України. Відповідно до останньої норми Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування.

Виконання вимог кримінального процесуального закону забезпечуються дотриманням кримінальної процесуальної форми, тобто пов`язана із дотриманням гарантій прав і свобод учасників кримінального провадження щодо будь-яких дій та рішень владних суб`єктів кримінального провадження, зокрема: щодо гарантій оскарження та можливості перевірки законності таких рішень, перевірки безсторонності та об`єктивності владних суб`єктів.

У свою чергу постанова керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, має відповідати вимогам ст. 110 КПК України, у тому числі, постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Таким чином, можна стверджувати, що постанова про призначення групи прокурорів повинна відповідати певним процесуальним вимогам, та повинна знаходитись в матеріалах кримінального провадження.

Надавши постанову про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні №0000222 від 26.02.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України, де старшим групи прокурорів визначено прокурора Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_3 , прокурор підтвердив свої повноваження на підписання клопотання.

Постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного суду у справі № 724/86/20 від 04 жовтня 2021 року, зроблено висновок, що за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК України рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

Відсутність такого процесуального рішення в матеріалах кримінального провадження обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані неуповноваженою на те особою.

У даній справі, до суду звернувся із клопотанням про арешт майна дізнавач СД Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 .

Згідно ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач, в тому числі, уповноважений - звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

За аналогією, дізнавачем надано процесуальне рішення, у формі постанови т.в.о. начальника СД ОРУП №2 ГУНП в Одеській області від 26.02.2024 року про створення групи дізнавачів, де старшим групи визначено дізнавача ОСОБА_4 , та вказана постанова міститься в матеріалах кримінального провадження № 0000222 від 26.02.2024 року, за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України, що підтверджує повноваження дізнавача у вказаному кримінальному провадженні.

За приписами ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Тобто саме, слідчий, дізнавач та прокурор вирішують, що саме слід додати до клопотання про арешт майна, для обґрунтування необхідності такого заходу.

До клопотання додано копії документів, а також процесуальні рішення у формі постанов, що містять підписи дізнавача, вказано підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, а також документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України, та дозволяє прийняти до розгляду слідчим суддею. Розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу, в даному випадку не потрібно.

Слідчий суддя, також погоджується з прокурором, що фотоапаратом «Cannon» велась фотофіксація, тому до клопотання надано фототаблицю.

Щодо постанови про визнання речовими доказами, вона дійсно не містить дати постановлення, однак, вказаний документ, відповідно ст. 171 КПК України, не впливає на розгляд вказаного клопотання.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Усне клопотання представника власника майна ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про повернення клопотання дізнавача на дооформлення залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 11 березня 2024 року о 12:50 годинні в приміщенні Біляївського районного суду Одеської області в кабінеті № 13.

Слідчий суддя ОСОБА_1