Справа № 457/556/24
провадження №1-кс/457/168/24
УХВАЛА

04 квітня 2024 року м. Трускавець

Слідчий суддя Трускавецького міського суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

Скаржниця ОСОБА_3 через систему «Елекронний суд» 02.04.2024 звернулася до слідчого судді Трускавецького міського суду Львівської області із скаргою на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дана скарга мотивована тим, що 21.03.2024 року нею як в.о. директора ТОВ «МІК» було подано заяву до ВП №2 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області про вчинення злочину. Станом на 01.04.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено відомості про вчинене кримінальне правопорушення та відповідно не розпочато розслідування, а також не надано витяг з ЄРДР.

В судове засідання скаржниця ОСОБА_3 04.04.2024 не з`явився, однак від неї в системі «Електронний суд» надійшла заява, в якій зазначила, скаргу підтримує, просить її задовольнити та проводити розгляд скарги без її участі.

Представник ВП №2 Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області в судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений про час та місце розгляду скарги належним чином.

На адресу суду з ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області були скеровані матеріали ІТС ІПНП № 990 від 21.03.2024 .

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступного:

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є кримінальним правопорушенням та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Чинним КПК закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Частина 5 ст. 214 КПК України регламентує які саме відомості мають заноситися у ЄРДР при надходженні заяви про вчинення кримінального правопорушення. До них належать відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Крім цього, порядок ведення ЄРДР врегульований, зокрема, Положенням «Про єдиний реєстр досудових розслідувань», згідно пп. 4 п. 2.1 якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналізуючи наведені норми, суд приходить до висновку про обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Така правова позиція викладена в Постанові Верховного суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18.

Відтак, такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_3 21 березня 2024 року звернулась з заявою до відділення поліції №2 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, в якій зазначила, що являється розпорядником майна ТОВ «МІК» та т.в.о директора ТОВ «МІК». 21.03.2024 о 09.35 вона приїхала до ТОВ «МІК» в м. Трускавці по вул. Стебницькій, 73, для огляду та інвентаризації майна ТОВ «МІК», але територія ТОВ «МІК» була огорожена та закрита на замок. Вона зателефонувала ОСОБА_4 , яка є засновником ТОВ «МІК». До неї підійшов з дрелькою чоловік та ОСОБА_4 . Чоловіка було представлено, як ОСОБА_5 , іншого засновника ТОВ «МІК», які їй сказали, що на територію ТОВ «МІК» її не запустять. Тому вона з заявою звернулась до ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області, що її як т.в.о. керівника не допускають на територію ТОВ «МІК» та до майна ТОВ «МІК» невідомі особи та засновники ТОВ «МІК» перешкоджають виконанню обов`язків розпорядника майна ТОВ «МІК».

До матеріалів скарги скаржницею було долучено ряд документів, а саме: копію заяви про вчинення кримінального правопорушення від 21.03.2024, копію ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 04.09.2024 справа № 904/11028/15, талон-повідомлення єдиного обліку № 990 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів ІТС ІПНП № 990 від 21.03.2024, то ДОП СП ВП № 2 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 проведено перевірку фактів, викладених у зверненні ОСОБА_3 та не встановлено достатньо підстав для внесення відомостей до ЄРДР, роз`яснено, що питання порушені у заяві носять цивільно правовий характер і для вирішення яких, вона має право звернутись до суду.

Отже, з врахуванням вищенаведеного, аналізуючи зміст заяви ОСОБА_3 від 21.03.2024 про вчинення кримінального правопорушення невідомими особами та засновниками ТОВ «МІК», слідчий суддя приходить до висновку, що в поданій заяві про вчинення злочину від 21.03.2024, скаржницею не наведено обставин, які свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу та зміст заяви не відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, тому вона не є такою, що підлягає внесенню до ЄРДР.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні зазначеної вище скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1