Cправа №505/3120/23
Провадження №1-кс/505/489/2024
УХВАЛА

Іменем України

01.02.2024 м. Подільськ

Слідчий суддя Котовського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у режимі відеоконференції з використанням онлайн сервісу захищеного відео конференц зв`язку з прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 та відеоконференції з ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за участю підозрюваного ОСОБА_6 , клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному проваджені, внесене до ЄРДР за №-0000759 від 02.08.2023, та клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Котовськ Одеської області, громадянина України, із середнє-спеціальною освіту, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який на момент вчинення кримінального правопорушення обіймав посаду навідника 3 мотопіхотного відділення 1 мотопіхотного взводу 2 мотопіхотної роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані солдат, відповідно до ст.89 КК України не маючий судимості,

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_5 також звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України.

Як вбачається з клопотання прокурора та наданих матеріалів, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , підозрюється у тому, що він будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та проходячи її на посаді навідника 3 мотопіхотного відділення 1 мотопіхотного взводу 2 мотопіхотної роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», 02.08.2023 приблизно о 03 годині, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння в будинку за місцем свого мешкання, за адресою: АДРЕСА_1 , після розпивання спиртних напоїв з ОСОБА_8 , на ґрунті задоволення статевої пристрасті неприроднім шляхом за спільною згодою, вирішив спричинити останній тілесні ушкодження невизначеної тяжкості.

В цей же день та час, перебуваючи в будинку за вищевказаною адресою, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел на завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , діючи з непрямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і хоча не бажав, але свідомо припускав їх настання, задовольняючи статеву пристрасть ОСОБА_8 , засунув останній в піхву та задній прохід металевий циліндричний термос, спричинивши ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді множинних розривів заднього проходу, прямої кишки та вагіни, від який остання померла на місці.

02.08.2023 о 09год 41хв ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

Цього ж дня 02.08.2022 о 20 годині 00 хвилин, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

04.08.2023, на підставі ухвали слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області, підозрюваному ОСОБА_6 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 01.10.2023, в умовах ДУ «Одеський слідчий ізолятор», за адресою: місто Одеса, вулиця Люсдорфська дорога, 11.

Постановою керівника Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_9 від 26.09.2023, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000759 від 02.08.2023, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, продовжено до 3-х місяців, тобто до 02.11.2023.

28.09.2023, ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області, підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено строк тримання під вартою, строком до 02 листопада 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

01.11.2023, ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області, підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено строк тримання під вартою, строком до 01 січня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

28.12.2023, ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області, строк досудового розслідування у кримінальному?провадженні № 0000759 від 02.08.2023, продовжено до 6-ти місяців, тобто до 02.02.2024.

28.12.2023, ухвалою слідчого судді Котовського міськрайонного суду Одеської області, підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено строк тримання під вартою, строком до 02 лютого 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

29.01.2024 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, тобто у вбивстві, вчиненому через необережність.

Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення, в порядку визначеному КПК України доказами, а саме: оглядом місця події, показаннями свідків, оглядом трупа потерпілої ОСОБА_8 , освідуванням затриманого ОСОБА_6 , допитом підозрюваного ОСОБА_6 , висновками судових експертиз, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Таким чином під час досудового розслідування були встановлені обставини, які прямо вказують на вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, за вчинення якого останньому 29.01.2024 змінено раніше повідомлену підозру, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, тобто у вбивстві, вчиненому через необережність.

Згідно клопотання прокурора - ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.119 КК, та відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у ч.1 ст.177 КПК України:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, не можливе, оскільки не забезпечать у повній мірі запобігання вищевказаним ризикам, тому як ОСОБА_6 залишаючись на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В своєму клопотанні захисник ОСОБА_5 зазначив, що ризики відповідно до ст.177 КПК України щодо ОСОБА_6 в даному кримінальному провадженні відсутні. На даний час відпала потреба у застосуванні до ОСОБА_6 запобіжного заходу як тримання під вартою, з огляду на те що підозрюваний ОСОБА_6 :

- раніше не судимий;

- народився та постійно проживає у одному населеному пункті де має тісні соціальні зв`язки та позитивно характеризується, про що свідчить додані до апеляційної скарги копія паспорту та характеристика за місцем проживання;

- є учасником бойових дій,

- має важкі хронічні захворювання серед яких:

Посттравматична (20.04.2022) нейропатія малогомілкового нерва зліва у вигляді пареза стопи, з незначним порушенням функції. Міжхребцевий остеохондроз шийного, попереково-крижового відділу хребта з помірним порушенням функції. Спондильоз, спондилоартроз шийного та попереково-крижового відділу хребта з наявністю протрузії диска, помірного центрального стенозу у L5-S1, випинання дисків у L2-L3-L4. кили дисків С2-СЗ, СЗ-С4, С4- С5, С5-С6, С6-С7. Клиноподібна деформація L5-lcf. Аномалія Кіммерлі. Дискогенна(Ь5-81) лівобічна люмбоішалгія. стадія нестійкої ремісії, больовий, м`язово-тонічний синдроми. Дисциркуляторна енцефалопатія Іст. змішаного генезу, вестибуло-атактичний, астено-невротичний синдроми з незначним порушенням функції ЦНС. Розлад адаптації, тривожно-депресивна реакція, інсомнічний синдром. Пресбіопія.

Згідно довідки №-105 про обставини травми виданої командиром військової частини НОМЕР_1 від 16.07.2022 року солдат ОСОБА_6 під час захисту Батьківщини при виконанні обов`язків військової служби 20.04.2022 року близько 17:30 під час бою, в результаті артилерійського обстрілу противником (військами російської федерації) позицій поблизу населеного пункту Зоря, Миколаївської області отримав міно- вибухову травму, вогнепальне осколкове поранення м`яких тканин лівої гомілки, Посттравматичну нейропатію малогомілкового нерва лівої нижньої кінцівки.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, натомість захисник просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме у виді домашнього арешту.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор, захисник та підозрюваний обґрунтували доводи своїх клопотань, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до вимог ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи клопотання внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , а наявність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне провадження.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, при вирішені питання, чи було особу «обвинувачену в кримінальному правопорушенні» для цілей статті 6 Конвенції, необхідно виходити з таких трьох критеріїв: категорія даного провадження згідно з національним законодавством; суттєві характерні риси цього провадження; вид та суворість міри покарання, яке може бути призначено заявникові. [«O. v. Norway», n. 33926].

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст.177 КПК України.

Між тим, долучені до матеріалів клопотання документи вказують на можливу подію складу інкримінованого злочину, про те вони в собі не містять даних на підтвердження ризиків задекларованих в клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, прокурором не наведено обставин та не надано доказів того, що підозрюваний має намір переховуватись від органу досудового розслідування та суду або вчиняє будь-які дії для цього, може впливати на хід кримінального провадження незаконними діями, натомість у судовому засіданні підозрюваний зазначив, що наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду він не має, будь яким чином перешкоджати здійсненню досудового розслідування не буде, а відтак приходжу до висновку, що заявлені ризики стороною обвинувачення не містять доказового обґрунтування.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_6 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено. Заявлені ризики в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу підозрюваного, не можуть слугувати підставами для тримання підозрюваної під вартою.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_10 запобіжний захід, у виді домашнього арешту в нічний час доби.

Натомість доводи захисту заслуговують на увагу. Так, ОСОБА_6 народився та постійно проживає у одному населеному пункті де має тісні соціальні зв`язки, позитивно характеризується, про що свідчить характеристика за місцем проживання та з військової частини НОМЕР_1 ;

- є учасником бойових дій,

- має важкі хронічні захворювання серед яких:

Посттравматична (20.04.2022) нейропатія малогомілкового нерва зліва у вигляді пареза стопи, з незначним порушенням функції. Міжхребцевий остеохондроз шийного, попереково-крижового відділу хребта з помірним порушенням функції. Спондильоз, спондилоартроз шийного та попереково- крижового відділу хребта з наявністю протрузії диска, помірного центрального стенозу ! у L5-S1, випинання дисків у L2-L3-L4. кили дисків С2-СЗ, СЗ-С4, С4- С5, С5-С6, С6-С7. Клиноподібна деформація L5-lcf. Аномалія Кіммерлі. Дискогенна(Ь5-81) лівобічна люмбоішалгія. стадія нестійкої ремісії, больовий, м`язово-тонічний синдроми. Дисциркуляторна енцефалопатія І ст. змішаного генезу, вестибуло-атактичний, астено-невротичний синдроми з незначним порушенням функції ЦНС. Розлад адаптації, тривожно-депресивна реакція, інсомнічний синдром. Пресбіопія

Згідно довідки №105 про обставини травми виданої командиром військової частини НОМЕР_1 від 16.07.2022 року солдат ОСОБА_6 під час захисту Батьківщини при виконанні обов`язків військової служби 20.04.2022 року близько 17:30 під час бою, в результаті артилерійського обстрілу противником (військами російської федерації) позицій поблизу населеного пункту АДРЕСА_2 отримав міно- вибухову травму, вогнепальне осколкове поранення м`яких тканин лівої гомілки, Посттравматичну нейропатію малогомілкового нерва лівої нижньої кінцівки.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосувати більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, за яке передбачено покарання у виді обмеження волі на строк від трьох до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховатися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта; може перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом невиконання або неналежного виконання обов`язків покладених на нього, як на підозрюваного в кримінальному провадженні в разі обрання йому більш м`якого виду запобіжного заходу.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_6 відповідно до ст.89 КК України не маючий судимості, має постійне місце проживання, що у своїй сукупності свідчить про відсутність ризику того, що підозрюваний вчинить спроби ухилитися від суду, або будь-яким іншим чином буде намагатися перешкоджати у кримінальному провадженню.

Під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя також враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

При цьому, необхідно також зважати на те, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи вагомість наявних доказів про обґрунтованість вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, передбаченого за вчинення вказаного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав повністю, має постійне місце проживання, вважаю, що у задоволенні клопотання про продовження підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби із застосування до нього обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, вважаючи, що саме такий вид запобіжного заходу забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 та може запобігти ризикам, пов`язаним із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження у будь-яких формах і буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

У справі «Яблонський проти Польщі» №33492/96, пункт 83, від 21.12.2000 року, Суд зауважує, що відповідно до пункту 3 статті 5 органи влади, приймаючи рішення про те, чи слід звільняти чи затримувати особу, зобов`язані розглянути альтернативні заходи забезпечення його появи на суді. Дійсно, ця стаття передбачає не лише право на «судовий розгляд упродовж розумного строку або звільнення до розгляду», але також передбачає, що «звільнення може бути обумовлено гарантіями його явки до суду».

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи вагомість наявних доказів про обґрунтованість вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, передбаченого за вчинення вказаного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, який свою вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення визнає, має постійне місце проживання, вважаю, що у задоволенні клопотання про продовження щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби із застосування до нього обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України, вважаючи, що саме такий вид запобіжного заходу забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 та може запобігти ризикам, пов`язаним із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження у будь-яких формах і буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному проваджені, внесене до ЄРДР за №-0000759 від 02.08.2023 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 підозрюваному у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України у кримінальному проваджені, внесене до ЄРДР за №-0000759 від 02.08.2023, задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме: домашній арешт в нічний час доби, що полягає у забороні підозрюваному ОСОБА_6 , залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години по 06 годину наступного дня, строком на 60 (шістдесят) днів.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожним викликом надісланим поштою, або в телефонному режимі;

- утриматись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22 години по 06 годину наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора, або суду.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти в порядку передбаченому ст.202 КПК України.

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, в період часу з 22 години по 06 годину наступного дня, терміном 60 (шістдесят) днів, тобто до 31 березня 2024.

По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Нагляд за дотриманням обов`язків підозрюваним ОСОБА_6 , покласти на слідчого в даному кримінальному провадженні, а якщо справа перебуває у провадженні суду - прокурор.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час доби, передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного для вчинення дій, передбачених ч.4 ст.181 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1