Справа № 355/1009/16
провадження № 1-кп/368/52/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" березня 2024 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

та захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик в режимі відео конференції кримінальне провадження № 0000691 від 13.08.2016 р. щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст.. 15 ч. 3, 185 ч. 3 КК України, -

встановив:

На розгляді Кагарлицького районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000691 від 13.08.2016 р. щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст.. 15 ч. 3, 185 ч. 3 КК України.

Захисник обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про встановлення розумних строків для допиту свідків стороною державного обвинувачення у кримінальні справі за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст.. 15 ч. 3, 185 ч. 3 КК України.

З метою забезпечення виконання стороною обвинувачення у даному кримінальному провадженні вимог розумного строку, та недопущення подальшого зловживання «правом на обвинувачення», вважаю за необхідне встановити стороні обвинувачення процесуальний строк для допиту свідків у даному кримінальному провадженні.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтримали клопотання свого захисника-адвоката ОСОБА_7 .

Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник адвокат ОСОБА_9 підтримали клопотання захисника ОСОБА_7 .

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника ОСОБА_7 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти клопотання захисника ОСОБА_7 .

Вислухавши клопотання та думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

На розгляді Кагарлицького районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000691 від 13.08.2016 р. щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст.. 15 ч. 3, 185 ч. 3 КК України.

Так з 24.11.2021 року в провадженні головуючого судді ОСОБА_1 знаходиться вищезазначене кримінальне провадження, і обвинувальний акт призначено до судового розгляду на 29.11.2021 року та з того часу в судових засіданнях, де на даний проходить стадія допиту свідків.

Суд позбавлений можливості допитати свідків, крім того обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів для розгляду кримінального провадження у розумінні положень про розумність строків.

А тому, враховуючи положення ч. 1 ст. 114 КПК України, суд вважає за доцільне для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку встановити строк для допиту свідків у інкримінованому кримінальному правопорушенні.

Для визначення розумності строків кримінального провадження важливе значення має не тільки судове провадження у суді першої інстанції, а й провадження в апеляційній та касаційній інстанціях. У п.97 рішення ЄСПЛ від 16.09.2010р. у справі «Вітрук проти України» зазначено, що «в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п. 1 ст. 6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину. Це визначення також застосовується до питання, чи мало місце «суттєве погіршення становища [підозрюваного]», чи ні. Щодо закінчення «відповідного строку», то в кримінальних справах період, передбачений п.1 ст.6 Конвенції, включає весь строк провадження у справі, у тому числі перегляд рішення в апеляції (п.70 рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України» (Merit v. Ukraine))».

Критерієм оцінювання розумності строку є складність справи, що може бути зумовлена як фактичними обставинами справи, так і різними правовими аспектами, пов`язаними зі справою опосередковано. Складність справи визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених, підсудних та інкримінованих епізодів злочинної діяльності, характеру фактичних даних, що підлягають встановленню, кількості учасників справи (потерпілих, свідків), обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення судового слідства, забезпечення допомоги перекладача, об`єднання матеріалів справи тощо.

У п.116 рішення ЄСПЛ від 12.03.2009р. у справі «Вергельський проти України» зазначено: «розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів». При цьому ЄСПЛ зазначає, що відкладення розгляду справи, призначення і проведення експертизи, участь судді в розгляді інших справ, повернення кримінальної справи прокуророві з метою усунення допущених порушень кримінально-процесуального законодавства самі по собі не суперечать чинному законодавству, але не можуть призводити до порушення права особи на судочинство в розумний строк (рішення ЄСПЛ від 13.07.1983р. у справі «Цимерман і Штайген проти Швейцарії»). Не може також бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість. Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п.1 ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005р. у справі «Павлюлінець проти України»).

Вимоги оперативності розгляду кримінальних проваджень у справах, по яких підсудний тримається під вартою, грунтуються на підвищених вимогах до розумного строку розгляду (з урахуванням виключного ступеня обмеження права особи на свободу). Усталена правова позиція ЄСПЛ із зазначеного питання наведена у п.90 рішення у справі «Тодоров проти України»: «Суд також зазначає, що протягом усього кримінального провадження заявник у цій справі тримався під вартою, що вимагало від державних органів, які розглядали справу, особливу сумлінність у здійсненні правосуддя без затримок (див., наприклад, п.83 рішення у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia) та п.31 рішення від 31.01.2006р. у справі «Юртаєв проти України» (Yurtayev v. Ukraine))».

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК України та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері. Зокрема, відповідно до ч.4 ст.28 КПК України кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, неповнолітньої особи має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово. Підвищені вимоги до судового розгляду кримінальних справ ґрунтуються на існуючій практиці ЄСПЛ та мають враховуватися судами з огляду на положення ст.17 Закону України від 23.02.2006р. № 3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Тому, враховуючи той факт, що справа в провадженні суду знаходиться більше шести років, а дослідження доказів триває з порушенням вимог розумності строку, суд встановлює для державного обвинувачення строк допиту свідків строк до 15.05.2024 р.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.. 114, 372 КПК України суд, -

ухвалив:

Клопотання захисника обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про встановлення розумних строків задовольнити.

Встановити строк для допиту свідків стороною державного обвинувачення по кримінальному провадженню № 0000691 від 13.08.2016 р. щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст.. 15 ч. 3, 185 ч. 3 КК України у строк до 15.05.2024 р.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1