Справа № 202/6320/24
Провадження № 1-кс/202/3707/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

28 травня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого з ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Оленегірська Мурманської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, одружений, має дітей, 2007, 2010 та 2020 року народження, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий з ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся у кримінальному провадженні № 0000389 від 26.04.2024 року з погодженим з прокурором клопотанням, в якому зазначає, що 26.05.2024 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України та наступного дня, 27.05.2024, йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а саме у вимаганні передачі чужого майна з погрозою насильства над потерпілим ОСОБА_7 за попередньою змовою групою осіб, вчиненому в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування підтверджується наступними доказами: заявою ФОП ОСОБА_7 від 25.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення, протоколами допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання по фотознімкам, протоколом огляду грошових коштів від 26.05.2024, протоколом огляду місця події, протоколом обшуку житла за місцем проживання ОСОБА_8 та іншими доказами.

Прокурор вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, не має міцних соціальних зв`язків, не працює, раніше був заслужений за скоєння злочинів, йому відомі дані потерпілого та свідків, у зв`язку з чим він може здійснювати на них вплив з метою зміни ними показань та не викриття його у вчиненні злочину.

За цих підстав слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 своє клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували. Вважали, що підозра є необґрунтованою, а ризики, на які посилається прокурор, є недоведеними. Він знаходився поряд із ОСОБА_8 , злочину не вчиняв. Тому просили відмовити в задоволенні клопотання слідчого або застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000389 від 26.04.2024 року.

Під час досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні 26 травня 2024 року було затримано в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_4 , якому 27 травня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує, що відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Визначаючи обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні даного кримінального правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується, насамперед, протоколами допитів потерпілого ОСОБА_7 , який вказує на підозрюваного як особу, яка причетна до вимагання в нього грошових коштів.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_4 хоча й має певні соціальні зв`язки, водночас підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, офіційно не працює, не має постійного законного джерела доходу.

Залишають на волі, ОСОБА_4 з огляду на характер та обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення може здійснити незаконний вплив свідків та потерпілого, оскільки саме останнім його разом із ОСОБА_8 викрито у вчиненні кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який є одруженим, має дітей, не працює, раніше судимий.

З урахуванням даних про особу підозрюваного, характер та обставини злочину, в якому він обґрунтовано підозрюється, застосування до підозрюваного запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, зокрема у вигляді домашнього арешту, на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки він не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого степеня, який би гарантував його належну процесуальну поведінку.

Тому слідчий суддя вважає, що тримання підозрюваного під вартою протягом певного строку під час досудового розслідування є виправданим.

Доводи підозрюваного щодо його непричетності до злочину підлягають перевірці шляхом проведення досудового розслідування.

Отже, оцінюючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Тобто визначення розміру застави особі, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення із застосування насильства або погрозою його застосування, є правом слідчого судді, яке реалізується із урахуванням ступеня обґрунтованості підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, встановлених ризиків, що визначенні у статті 177 КПК України, а також тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, її віку, стану здоров`я, міцності соціальних зв`язків, наявності постійного місця роботи або навчання, репутації та майнового стану, розміру майнової шкоди, завданої правопорушення, можливості продовження чи повторення протиправної поведінки тощо.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а саме у вимаганні із погрозою застосування насильства за попередньою змовою групою осіб, офіційно не працює, не має постійного законного джерела доходу.

З огляду на наведене, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення підозрюваному на цьому етапі досудового розслідування розміру застави, так як вона не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання 26 травня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді до 24 липня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9