печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явилася,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/31163/23-к від 28.07.2023 року у кримінальному провадженні №0000053 від 27.03.2023, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від №757/31163/23-к від 28.07.2023 року, у кримінальному провадженні №0000053 від 27.03.2023 а саме:

-два аркуша формату А-3 з машинописними записами - переліком юридичних/фізичних осіб орендарів та орендодавців земельних ділянок, а також контактних даних цих осіб;

-ноутбук «ASUS» SAN0GR06554143A, CN:KY5W, з зарядним пристроєм;

-мобільний телефон «IPhone XR», серійний номер НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що вказаний арешт майна є необгунтованим та підлягає скасуванню. Нема правових підстав вважати, що вилучене майно, яке належить ОСОБА_4 під час обшуку 19.07.2023 за місцем проживання останнього, є об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправних дій чи набуті кримінально протиправним шляхом, а тому накладення арешту на вказане майно є незаконним та недоцільним. З моменту вилучення вказаного майна пройшло вже більше трьох місяців, відтак у органу досудового розслідування була можливість провести всі необхідні слідчі дії, за результатами яких отримати фактичні дані, на підставі яких можна встановити наявність чи відсутність фактів та обставин що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. За п`ять місяців проведення досудового розслідування будь-яких слідчий дій за участі ОСОБА_4 проведено не було.

В судове засідання особа, яка подала клопотання, не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, на адресу суду подав заяву про розгляд клопотання за йог відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином, на адресу суду подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання заперечував.

Згідно ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно доводів клопотання, встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000053 від 27.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

В рамках проведення досудового озслідування у вказаному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/31163/23-к від 28.07.2023 накладено арешт на речові докази, вилучені 19.07.2023 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 ,в тому числі на:

-два аркуша формату А-3 з машинописними записами - переліком юридичних/фізичних осіб орендарів та орендодавців земельних ділянок, а також контактних даних цих осіб;

-ноутбук «ASUS» SAN0GR06554143A, CN:KY5W, з зарядним пристроєм;

-мобільний телефон «IPhone XR», серійний номер НОМЕР_1 , IMEI: НОМЕР_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від №757/31163/23-к від 28.07.2023 при накладенні арешту на вказане майно слідчий суддя дійшов висновку, що з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, а також того, що наведене майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а відтак обґрунтовано має правовий статус речового доказу, з метою забезпечення його збереження, на переконання слідчого судді, є всі правові підстави для накладення арешту на вказане майно.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з абзацом сьомим частини шостої статті 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Так, з ухвали про накладення арешту на майно вбачається, що вилучене під час проведення обшуку майно було визнано речовим доказом.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування того, що необхідність арешту вказаного майна на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається заявник в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

Обов`язок доказування перед слідчим суддею наявності підстав для скасування арешту майна покладено на осіб, які звертаються з цим клопотанням, вони повинні обґрунтувати необхідність скасування арешту майна.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/31163/23-к від 28.07.2023 року у кримінальному провадженні №0000053 від 27.03.2023, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1