Справа № 583/3321/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2024 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Охтирка заяву засудженого ОСОБА_3 про відвід судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 у справі за клопотанням ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 09.01.2024, -

установив:

У провадженні судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 знаходиться на розгляді зазначена справа.

21.02.2023 у судовому засіданні засуджений ОСОБА_3 заявив відвід головуючій судді ОСОБА_4 , мотивуючи відмовою у задоволенні його клопотання про доставку до Охтирського міськрайонного суду Сумської області для участі в судовому засіданні, що, на його переконання, свідчить про упередженість судді.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про розгляд заяви повідомлені належним чином.

За даних обставин, відповідно до положень ч.4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Вивчивши заяву обвинуваченого та матеріали справи, суд виходить з наступного.

Згідно вимог ч. 1 ст. 21 КПК кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Тобто, неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим. При цьому, за частиною 4 статті 80 КПК, заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений ч. 1 ст. 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 80 КПК за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема, в п. 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в п. 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02) від 03.05.2007 зазначено, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В п. 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09.11.2006 зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Отже, для вирішення питання щодо відводу (самовідводу) судді або складу суду необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника про недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій), що має бути належним чином обґрунтовано.

Надаючи оцінку доводам заявника щодо наявності підстав для відводу головуючої у справі судді, суд вважає їх обґрунтованими.

В даному випадку сумніви засудженого ОСОБА_3 в упередженості головуючої у даній справі судді не є об`єктивно обґрунтованими, наявність обставин, які б унеможливлювали ухвалення судом об`єктивного рішення у справі не доведено. Посилання засудженого ОСОБА_3 не ґрунтуються на приписах ст.ст. 75,76 КПК України, якими визначені підстави для відводу судді у кримінальному провадженні, оскільки зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді, що не є підставою для відводу.

Таким чином, у даному випадку заявлений відвід судді ОСОБА_4 не містить викладу обставин, підтверджених відповідними доказами, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 75 КПК, та обґрунтованих доводів про її упередженість, та не є обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді, і відповідно виключають її участь у розгляді справи, а тому суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.75, 81, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви засудженого ОСОБА_3 про відвід судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_4 у кримінальній справі № 583/3321/19, провадження № 1-р/583/9/24 за клопотанням ОСОБА_3 про роз`яснення ухвали Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 09.01.2024.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її оголошення.

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1