СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/65/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференції клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - громадянина Федеративної Республіки ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за № 0002931, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 який діє в інтересах власника майна - громадянина Федеративної Республіки ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за № 0002931, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України

Дане клопотання обґрунтовується тим, що Святошинським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за № 0002931, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 24.11.2022 року накладено арешт на електронний гаманець USDT НОМЕР_1, який належить на праві приватної власності громадянину Федеративної республіки ОСОБА_4 . Заявник вважає, що арешт накладено незаконно, необґрунтовано, а відтак підлягає скасуванню, оскільки безготівкові цифрові активи не є індивідуалізованими матеріальними об`єктами, відповідно режим поводження з ними не врегульований на рівні національного законодавства та не може бути аналогічний тому, який запроваджений до речових доказів, або навіть до фіатних грошових коштів. Тому накладення арешту на цифрові активи, що обліковуються на електронних рахунках, враховуючи їх нематеріальний і неіндивідуалізований характер, не узгоджується з такою заявленою метою арешту як - збереження речових доказів, адже їх неможливо використати як доказ у кримінальному провадженні. Відсутність індивідуалізації цифрових активів, які зберігаються на електронному гаманці USDT НОМЕР_2 унеможливлює їх відношення до речових доказів в сенсі ст.98 КПК України.У разі спроби присвоєння цифровим активам - криптовалюті USDT на електронному гаманці USDT НОМЕР_2, статусу речового доказу, службова особа, яка уповноважена на прийняття відповідного рішення, була зобов`язана індивідуалізувати кожну одиницю (токен) з числа наявних активів гаманця, після чого обгрунтувати необхідність арешту тієї частини активів, яку він вважає здобутою злочинним шляхом.

Законність накопичення цифрових активів на електронному гаманці USDT НОМЕР_2 також підтверджується відповідними апостильованими та засвідченими належним чином угодами від 05.09.2022 та 11.09.2022, між ІНФОРМАЦІЯ_1 та іншими громадянами Бразилії - ОСОБА_6 , ОСОБА_10, ОСОБА_7 .

Крім того, в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які дані, які б вказували, що належні ОСОБА_8 цифрові активи на його власному електронному гаманці USDT НОМЕР_2 набуті кримінально - протиправним шляхом, зберегли на собі сліди або містять інші відомості які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Жодних доказів щодо навіть можливої причетності ОСОБА_8 до кримінального правопорушення, вчиненого відносно заявника, в матеріалах досудового розслідування немає, зокрема як і доказів безпосереднього контактування мого клієнта із потерпілим.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у ньому.

У судовоме засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідослявся судом належним чином, надіслав заяву відповідно до якої просив розглядати клопотання за його відсутності. Надав копії документів.

Вислухавши думку заявника, дослідивши клопотання та долучені до нього додатки, а також документи, надані прокурором, слідча суддя дійшла такого висновку.

Відповідно до положень ч. 1 та 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відтак, КПК України надає суду першої інстанції вичерпний перелік повноважень при розгляді питання про скасування арешту майна, в частині перевірки підстав щодо наявності чи відсутності потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а також підстав щодо обґрунтованості вжиття такого заходу.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 24.11.2022 задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на викрадені грошові кошти, що є речовими доказами у кримінальному провадженні, які знаходяться на підконтрольному рахунку юридичної особи «Tether», криптовалютний гаманець НОМЕР_1, безпосереднього власника (фізичної особи), яка отримала відтуальні активи, що належали потерпілому громадянину України ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.10.2023 ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 24.11.2022 про накладення арешту на викрадені грошові кошти, що є речовими доказами, які знаходяться на підконтрольному рахунку юридичної особи «Tether», криптовалютний гаманець НОМЕР_1, безпосереднього власника (фізичної особи), яка отримала відтуальні активи, що належали потерпілому громадянину України ОСОБА_9 , залишено без змін, а апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_8 , - без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, прокурора, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З урахуванням досліджених обставин, в цьому кримінальному провадженні потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи. Відповідно до ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

На підставі наведеного, слідчий суддя дійшов до переконання, що адвокатом не було доведено наявності правових підстав для скасування арешту майна, а саме, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки арештоване майно є речовим доказом в кримінальному провадженні, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування, в задоволенні клопотання адвоката слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 174, 369-372, 376 КПК України, слідча суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт - громадянина Федеративної Республіки ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2022 за № 0002931, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголосити о 14 год. 40 хв. 19.04.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1