Номер провадження 1-кс/404/2062/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кіровського районного суду м.Кіровограда в режимі відеоконференц зв`язку клопотання слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з заступником прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню №0000293 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Новостанкувате Добровеличківського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Кіровського районного суду м.Кіровограда від 15.02.2023 року за ч. 4 ст.186 КК України до 7 років 1 місяця позбавлення волі; відбуває покарання в ДУ «Олексіївська виправна колонія №25»,

підозрюваного у цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , якому 08.06.2024 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він в період дії воєнного стану на території Україні, 04.03.2024 року перебуваючи у ДУ «Кропивницька виправна колонія №6» по АДРЕСА_2 , під приводом продажу талонів на паливно-мастильні матеріали по зниженими цінами, шляхом обману незаконно заволодів грошовими коштами в сумі 2200 гривень потерпілого ОСОБА_8 , чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Захисник і підозрюваний не заперечили проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу.

Термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протокол допиту потерпілого, протоколи обшуків, квитанції про перерахування грошових коштів; скрін-шоти листування потерпілих з підозрюваним; протоколи оглядів предметів; протокол про результати проведення оперативно-розшукового заходу, а саме зняття інформації з електронних комунікаційних мереж в рамках оперативно-розшукової справи №01-23; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч.2 ст. 190 КК України.

Суто з об`єктивних причин на початку проведення досудового розслідування, слідчий суддя не може дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перерахованим обставинам за критерієм поза розумного сумніву суд надасть відповідну оцінку. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, злочин, по якому ОСОБА_6 пред`явлено повідомлення про підозру є: нетяжким, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси - проти власності. ОСОБА_6 не вчинив дій, спрямованих на відшкодування шкоди. Кримінальне правопорушення вчинене під час відбування покарання у виді позбавлення волі. Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного характеризуються як заздалегідь сплановані, ретельно обдумані, мають ознаку повторності.

Враховано дані, що характеризують особу ОСОБА_6 , який втрачає сталі соціальні зв`язки, суспільно корисною працею не займається, податки не сплачує. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним до трьох років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, обґрунтовано вважаю, що підозрюваному не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

У даному конкретному випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст. 2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п. 2 ч. 2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, розпорядився викраденим майном.

У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків під час дії воєнного стану на Україні: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для незаконного впливу на потерпілого/свідків, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування.

Попередні судимості за аналогічні корисливі злочини свідчать про повторність таких дій. Підозрюваний не має законного джерела доходу, втрачає сталі соціальні зв`язки, ігнорує принцип мирного володіння майном в період воєнного стану. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний схильний до вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст. 177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 підозрюється у нетяжкому злочині, не пов`язаному із застосуванням насильства. Згідно п. 1 ч. 4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2024 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини та тяжкість кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, розмір завданих збитків, гуманним стане визначення розміру застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

У разі внесення застави, підозрюваний не зможе бути звільнений, оскільки в період дії запобіжного заходу стосовно нього одночасно виконується призначене судом покарання у виді позбавлення волі.

Часткове задоволення полягає у визначенні меншої кількості днів тримання під вартою, ніж заявлено у клопотанні.

Підлягають застосуванню і положення ст.209 КПК України, щодо необхідності обчислення часу затримання підозрюваного, починаючи з моменту проголошення цієї ухвали, тобто 11 години 00 хвилин, 14 червня 2024 року.

Керуючись ст. 131-132, 176-183 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на п`ятдесят шість днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 рахувати з 11 години 00 хвилин, 14 червня 2024 року.

Застосований запобіжний захід - тримання під вартою ОСОБА_6 припиняє дію о 11 годині 00 хвилин, 08 серпня 2024 року.

Визначити ОСОБА_6 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень нуль копійок, яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/11054/23; 1-кс/404/2062/24, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, підозрюваний не зможе бути звільнений, оскільки в період дії запобіжного заходу стосовно нього одночасно виконується призначене судом покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1