печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

06.06.2024 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив наступне.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002024 від 21.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 03.11.2023 разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_5 здійснювали переміщення товарів через митний кордон України з території Румунії у пункті пропуску «Сірет-Порубне» Чернівецької митниці.

З метою здійснення митного оформлення ОСОБА_4 подав до митного органу документи, що ймовірно містять недостовірні відомості про товари, що переміщувалися через митний кордон України.

З огляду на викладене уповноваженою посадовою особою стосовно зазначених осіб складено протоколи про порушення митних правил.

Водночас слідчим відділом Чернівецького РУП ГУ НП у Чернівецькій області за фактом підробки документів, необхідних для митного оформлення, розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0004255 від 04.11.2023 за ч. 3 ст. 358 КК України.

Надалі, заступник начальника слідчого відділу СУ ГУ НП у Чернівецькій області ОСОБА_6 порадив ОСОБА_4 звернутися за правовою допомогою до адвоката ОСОБА_7 .

За версією слідства, під час зустрічі, яка відбулася 07.12.2023, ОСОБА_7 запропонував ОСОБА_4 з метою уникнення юридичної відповідальності надати неправомірну вигоду працівникам правоохоронних органів.

06.04.2024 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 виявлено та вилучено його особистий мобільний телефон марки iPhone 13 PRO сірого кольору.

04.06.2024 Мар? ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України.

Прокурор зазначає, що на даний час виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, з метою збереження речових доказів, оскільки воно відповідає критеріям визначених ст. 98 КПК України, має значення для подальшого досудового розслідування, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_7 подав до суду заяву у якій просив відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, вказавши що телефон був вилучний з порушенням норм чинного КПК України.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002024 від 21.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 3 ст. 190 КК України.

Відповідно до постанови прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 від 05.06.2024 - мобільний телефон марки iPhone 13 PRO кольору, IMEI НОМЕР_1 визнано ренчовим доказом у кримінальному провадженні № 0002024 від 21.12.2023.

У ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на мобільний телефон марки iPhone 13 PRO кольору, IMEI НОМЕР_1 , з метою збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що з метою збереження речових доказів та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0002024 від 21.12.2023 на майно, що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на мобільний телефон марки iPhone 13 PRO кольору, IMEI НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0002024 від 21.12.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1