Справа 688/2204/24
№ 1-кс/688/1104/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

17 травня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000776 від 09 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з начальником Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернулася із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000776 від 09 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що 23 квітня 2024 року, невідома особа, перебуваючи в кімнаті АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно, в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку мобільного телефону марки «Iphone 6S», чим потерпілому ОСОБА_5 було завдано матеріальної шкоди на суму близько 2500 гривень.

09 травня 2024 року за вказаним фактом внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000776 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, ОСОБА_6 добровільно видав телефон марки «Iphone», моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , який він отримав в якості винагороди за ремонт авто від свого знайомого на ім`я ОСОБА_7 .

Допитаний в якості свідка ОСОБА_6 повідомив, що проживає в АДРЕСА_2 . Особисто знайомий та підтримує дружні стосунки з ОСОБА_8 , який також є мешканцем м. Славута. 01 травня 2024 року його знайомий на ім`я ОСОБА_9 , звернувся до нього з проханням полагодити автомобіль, на що свідок погодився і допоміг останньому. Наступного дня Почекета завітав до свідка, подарувавши йому мобільний телефон марки «Iphone», моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , за те що той відремонтував автомобіль.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що проживає за адресою: АДРЕСА_3 . 26 квітня 2024 року він зустрівся зі своєю знайомою ОСОБА_11 , мешканкою м. Нетішин, де в ході спілкування ОСОБА_12 запропонувала свідку мобільний телефон марки «Iphone», моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , від чого останній не відмовився та прийняв пропозицію останньої. 01 травня 2024 року, будучи у м. Славута, свідок поїхав до свого знайомого ОСОБА_6 , так як виникла необхідність у ремонті авто. Після чого, 02 травня 2024 року ОСОБА_10 в якості подяки за ремонт автомобіля, вирішив подарувати ОСОБА_6 вказаний мобільний телефон. Однак, про те, що мобільний телефон марки «Iphone» моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , є викраденим ОСОБА_10 не знав.

Постановою слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 16 травня 2024 року зазначений телефон марки «Iphone» моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

В подальшому під час досудового розслідування виникла потреба в проведенні певних слідчих дій та збереженні речового доказу, у вказаному кримінальному провадженні, виникла необхідність у арешті на вищевказане майно, так як у разі не застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, це може призвести до зникнення втрати або пошкодження та речового доказу та перешкоджатиме кримінальному провадженню.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали спільну заяву про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання в повному обсязі.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 1 ст.131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що мобільний телефон марки «Iphone», моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речового доказу слід накласти арешт на майно із забороною відчужувати, розпоряджатися та користування ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 0000776 від 09 травня 2024 року, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Iphone», моделі «6S», IMEI: НОМЕР_1 , який на основі приватної власності належить потерпілому ОСОБА_5 , заборонивши відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13