Єдиний унікальний номер 205/9382/24
Номер провадження 1-кс/205/918/24
УХВАЛА

Іменем України

19 липня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 (в режимі відео конференції), підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, освіта неповна середня, не одруженого, не працевлаштованого, на утриманні малолітніх, неповнолітніх та непрацездатних осіб не має, проживає за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 19.05.2017 Ленінським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 121 КК України, засуджений до 7 років позбавлення волі., який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, у кримінальному провадженні №0000993, внесеному до ЄРДР 18.07.2024 року,

ВСТАНОВИВ:

19.07.2024 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, у кримінальному провадженні №0000993, внесеному до ЄРДР 18.07.2024 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , 17.07.2024 близько 11 години 00 хвилин (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в якій він тимчасово мешкає, де у нього виникла сварка із співмешканкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на ґрунті особистих неприязних стосунків.

У зв`язку з особистими неприязними стосунками, у ОСОБА_5 , раптово виник умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , шляхом заподіяння травм шляхом нанесення ударів, реалізуючи який, діючи умисно, усвідомлюючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді отримання потерпілою тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння, приблизно об 11 годині 00 хвилин 17 липня 2024 року, наніс численні удари руками по тулубу і голові та декілька ударів металевим прутом, в область голови ОСОБА_7 , в результаті чого через декілька годин остання померла.

Згідно лікарського свідоцтва № 1437 від 18.07.2024, смерть ОСОБА_7 , настала внаслідок стиснення мозку. епідурального крововиливу. відкритої проникаючої черепно-мозкової травми. Напад з використанням тупого предмета з метою вбивства чи нанесення ушкоджень.

Умисні дії, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфікуються за ч. 2 ст. 121 КК України, а саме умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

18.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень є достатність доказів зібраних під час досудового розслідування. Матеріалами, що підтверджують ці обставини є.

- протокол огляду трупа від 18.07.2024;

- постанова про призначення судово медичної експертиз від 18.07.2024;

- лікарське свідоцтво про смерть №1437не від 18.07.2024;

- протокол огляду від 18.07.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 18.07.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 , від 18.07.2024;

- протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення від 18.07.2024;

- повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 18.07.2024;

- інші матеріалами кримінального провадження.

Слідчий зазначає, що наявні ризики, передбачені п.п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 під загрозою застосування реальної міри покарання у вигляді позбавлення волі у разі визнання його винуватим за вчинення кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії тяжкого, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. ОСОБА_5 являється раніше судимою особою за аналогічний злочин, та має не погашену у встановлені строки судимість від 19.05.2017 Ленінським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 121 КК України, засуджений до 7 років позбавлення волі. Також зазначив, ОСОБА_5 що може незаконного впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки свідки йому особисто відомі, а також відоме їх місце проживання, та шляхом погроз або вмовлянь може впливати на зміну або відмову від показань, які наданні під час досудового розслідування. Окрім того, ОСОБА_5 може вчиняти інші кримінальні правопорушення оскільки, раніше судимий, а саме за кримінальні правопорушення проти життя та свободи людини.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити та обрати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обставини зазначені у клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник-адвокат ОСОБА_4 підтримав свого підзахисного.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку підозрюваного та його захисника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді доказів, слідчий суддя, доходить висновку, що докази у їх сукупності дають всі підстави стверджувати про обґрунтованість пред`явленої в межах даного кримінального провадження підозри ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя вважає причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування до нього запобіжного заходу.

Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, та яке, відповідно до ст. 12 КК України, належить до категорії тяжкого злочину.

Слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання уразі визнання його винним, яке відповідно до діючого законодавства, пов`язане, із позбавленням може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, також підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, на утриманні не має неповнолітніх та непрацездатних осіб, тобто відсутні соціальні важелі випливу, які б могли утримати його за місцем мешкання.

Окрім того, слідчий суддя вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків, оскільки ОСОБА_5 в подальшому може як у спосіб погроз застосування насильства, вмовлянь незаконно впливати на свідків, оскільки їх показання мають ґрунтовне значення у кримінальному провадженні, оскільки їм відомі обставини скоєння злочину.

Також, слідчий суддя вважає доведеним ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення в разі застосування до нього запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, оскільки як встановлено ОСОБА_5 раніше був судимий за кримінальні правопорушення проти життя та здоров`я особи, має не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, що вказує на можливу схильність підозрюваного до кримінально-протиправної поведінки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є зокрема, ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами. Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зважаючи на те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, врахувавши всі обставини справи, суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд приходить до висновку, що тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 є виправданим, оскільки застосування інших запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки і виконання завдань кримінального провадження.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченого, стан його здоров`я, раніше судимий, відсутність соціальних зв`язків, неодружений, відсутність неповнолітніх дітей.

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявність вищевказаних ризиків та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги кваліфікацію дій підозрюваного, який підозрюється у вчиненні насильницького тяжкого злочину, слідчий суддя вважає недоцільним визначення застави підозрюваному.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 177, 178, 182, 183, 202, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Західної окружної прокуратури міста Дніпра Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, у кримінальному провадженні №0000993, внесеному до ЄРДР 18.07.2024 року задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів, а саме до 16 вересня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1