У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2024 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву обвинуваченої ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.436-2 КК України, -

встановив:

Обвинувачена мотивувала заяву про відвід тим, що в неї існують обставин, які викликають сумнів в неупередженості головуючого по справі судді ОСОБА_5 , оскільки 25.12.2023, 11.01.2024 та 15.02.2024 були призначені судові засідання, у журналах судових засідань за ці дати зазначено, що технічна фіксація не здійснювалася через неявку учасників, проте як вбачається з матеріалів її особової справи у вказані дати працівниками ДУ «Київський слідчий ізолятор» було здійснено її доставку до зали для проведення відеоконференції. Її участь в судових засіданнях було належним чином забезпечено, проте з незрозумілих причин судом не було здійснено відеозвязок. 15.02.2024 обвинувачену до зали суду доставлено не було, оскільки судом не було направлено вимогу до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор». Крім того, у вказані судові засідання не з`явився жоден з прокурорів, проте головуючим ОСОБА_5 в порушення вимог ст.324 КПК України жодного разу не було визнано причини їх неявки неповажними та не порушено питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора. При цьому, 22.02.2024 прокурором було заявлено клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, головуючим було заявлено, що розгляд цього клопотання є невідкладним, тому через неявку її захисника для участі в окремій процесуальній дії судом був призначений захисник, проте такі дії судді не узгоджуються з положеннями КПК України, оскільки розгляд вказаного клопотання не був невідкладним, так як строк дії попередньої ухвали про продовження тримання під вартою спливав більше ніж за два тижні - 09.03.2024. таким чином було порушено право обвинуваченої на захист. Також головуючим ОСОБА_5 неодноразово протягом судового розгляду виносилися ухвали у спосіб не передбачений КПК України, а саме 09.01.2024 та 22.02.2024 постановлено ухвали без видалення суду до нарадчої кімнати та постановлення цієї ухвали в судовому засіданні. Крім того, 09.01.2024 судом постановлено ухвалу про етапування обвинуваченої до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» без будь-якого фіксування в журналі судового засідання та вона повністю протирічить ухвалі суду від 09.01.2024 про участь обвинуваченої в судовому в режимі відеоконференції.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про відкладення судового засідання, в обґрунтування вказав, що про виклик суду його було повідомлено за один день до судового засідання, що порушує вимоги КПК України, та позбавляє його права на участь в розгляді даної заяви, з метою здійснення належного захисту ОСОБА_4 .

Прокурор в судовому засіданні вказав, що заявлений відвід є безпідставним та необґрунтованим, та заявлений з метою затягуванням судового процесу, у задоволенні заяви просив відмовити.

Згідно ч.3 ст.81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). У разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.47 КПК України захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Згідно ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Враховуючи норми КПК України, суд вважає клопотання захисника ОСОБА_6 безпідставним та заявленим з метою затягування судового процесу, оскільки попереднє судове засідання було призначено на 15.04.2023, про що захисник був повідомлений завчасно, що свідчить про достатність часу для підготовки до судового засідання проте за його клопотанням вказане судове засідання було відкладено. Крім того, суд звертає увагу, що ухвалою від 15.04.2024 задоволено клопотання захисника про проведення судового засідання в режим відеоконференції з власних технічних засобів, що виключає необхідність його безпосередньо прибути до суду.

За таких обставин суд вважає можливим провести розгляд заяви за відсутності захисника ОСОБА_6 , оскільки останній фактично самоусунувся від участі в розгляді заяви про відвід.

Обвинувачена висловивши обізнаність про її право на залучення судом захисника, клопотання щодо залучення захисника для розгляду заяви про відвід не заявляла

Статтями 75, 76 КПК України визначені обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, зокрема й за наявності за наявності в учасників процесу обставин, які викликають сумнів у його неупередженості

Згідно ст. 75 КПК України встановлено вичерпний перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичом чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді ОСОБА_5 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять достатні доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді. За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про відвід головуючого судді, оскільки заявлений відвід є необґрунтованим та безпідставним.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, суд, -

ухвалив:

В задоволенні заяви про відвід - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_7