Справа № 936/869/22
Провадження № 1-кп/936/12/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.04.2024 р. смт Воловець

Воловецький районний суд Закарпатської області в складі судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , під час відкритого підготовчого судового засідання кримінального провадження щодо ОСОБА_5 про вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 КК України, ч.1 ст.14, ч.3 ст.289 КК України, ОСОБА_6 про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

встановив:

У провадженні Воловецького районного суду Закарпатської області перебуває вказане кримінальне провадження.

Під час підготовчого засідання прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про звернення застави в дохід держави та обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 .

У клопотанні зазначено, що у ході розгляду матеріалів кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_6 у невстановлений слідством точний день та час, а також у невстановленому слідством місці, придбав у невстановленої слідством особи 60 патронів, які згідно висновку експерта №СЕ-19/107-22/2258-БЛ від 19.03.2022 є боєприпасами, бойовими проміжними патронами центрального бою, калібру 7,62х39 мм, споряджені звичайною кулею (57-Н-231), які призначені для стрільби з самозарядного карабіну СКС, автоматів АК, АКМ, АКМС, ручних кулеметів РПК, РПКС, їх модифікацій та іншої відповідної зброї калібру 7,62х39 мм, придатні до стрільби, а також бойовий підривник УЗРГМ-2, споряджений ініціюючою та бризантною вибуховими речовинами підвищеної потужності та корпус бойової оборонної осколкової гранати Ф-1, яка в остаточному спорядженому стані відноситься до категорії боєприпасів, які без передбаченого законом дозволу зберігав та перевозив в особистих речах у багажному відділенні автомобіля марки «JEEP GRAND CHEROKEE» реєстраційний номер НОМЕР_1 до 01:00 години 19.03.2022 року, коли був зупинений працівниками поліції у селищі Воловець, Мукачівського району, Закарпатської області, які в подальшому були вилучені працівниками поліції.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.263 КК України - носіння, зберігання, придбання бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.263 КК України підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, а саме протоколами огляду місця події, протоколами допиту свідків, висновками експертиз.

10.05.2022 року відносно ОСОБА_6 Закарпатським апеляційним судом обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124050 гривень.

12.05.2022 року ОСОБА_6 звільнено з під варти у зв`язку із внесенням застави.

У відповідності до ст. 291 КПК України, матеріали кримінального провадження за №0000036 відносно ОСОБА_5 щодо вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 14, ч.3 ст. 289 КК України та ОСОБА_6 щодо вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України 06.09.2022 року з обвинувальним актом направлено до суду.

15.11.2022 вперше та 18.05.2023 вдруге, Воловецьким районним судом винесено ухвалу про оголошення в розшук обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Відповідно до довідки з інформаційної системи в якій містяться відомості про осіб, які перетнули державний кордон «Аркан» ОСОБА_6 24.08.2023 року перетнув державний кордон через КПП «Рава-Руська» до Польщі.

Таким чином, відповідно до вимог ст.182 КПК України, у зв`язку з невиконанням ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, прокурор вважає за необхідне звернути заставу в дохід держави.

Крім цього, беручи до уваги, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.263 КК України, який відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, офіційно в Україні не працює, на даний час переховується від органів досудового розслідування і місцезнаходження його по теперішній час невідоме, враховуючи наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, можливу міру покарання за діяння, у вчиненні якого підозрюється, його вік, стан здоров`я, наявність можливості продовжувати злочинну діяльність, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, прокурор вважає, що відносно ОСОБА_6 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання з підстав та мотивів, наведених у такому.

Захисник ОСОБА_4 вирішення клопотання залишила на розсуд суду.

Інші учасники кримінального провадження у підготовче засідання не з`явилися.

Заслухавши прокурора, захисника, дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього, суд прийшов наступного висновку.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ст.7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2022 №936/329/22 ухвалу слідчого судді Воловецького районного суду Закарпатської області від 19.03.2022 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави щодо підозрюваного за ч.1 ст.263 КК України ОСОБА_6 скасовано; застосовано стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124 050 грн.

У разі внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_6 передбачені п. 1-3,8 ч.5 ст.194 КПК України обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

12.05.2022 року ОСОБА_6 звільнено з під варти у зв`язку із внесенням застави.

08.09.2022 кримінальне провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_6 надійшло на розгляд до Воловецького районного суду Закарпатської області.

На жоден виклик суду обвинувачений не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Ухвалою суду від 15.11.2022 ОСОБА_6 було оголошено в розшук.

Відповідно до довідки з інформаційної системи в якій містяться відомості про осіб, які перетнули державний кордон «Аркан» ОСОБА_6 24.08.2023 року перетнув державний кордон через КПП «Рава-Руська» до Польщі.

Таким чином, обвинувачений ОСОБА_6 порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, за ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2022 №936/329/22.

Згідно з ч.8, ч.9 ст.182 Кримінального процесуального кодексу України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає доведеними підстави для звернення застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124050 гривень 00 копійок, внесену ОСОБА_7 згідно з квитанцією від 11.05.2022 відповідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2022 по справі №936/329/22- в дохід держави та зарахування такої до спеціального фонду Державного бюджету України.

Частиною 10 ст.182 КПК України визначено, що у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Прокурором заявлено клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З наведеної норми вбачається, що у разі встановлення оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук та доведення прокурором підстав, передбачених ст. 177 КПК України, суд може застосувати так звану попередню процедуру застосування до обвинуваченого запобіжного заходу - обрання запобіжного заходу.

Наступним етапом після затримання особи (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - є забезпечення розгляду за участю обвинуваченого клопотання про застосування раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Отже, для оцінки необхідності обрання запобіжного заходу обвинуваченому достатньо встановлення судом обставини оголошення обвинуваченого у міжнародний розшук.

Додатковою умовою для такого висновку є наявність підстав, передбачених ст.177 КПК України. Вказана стаття визначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Частина перша статті 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Варто вказати, що при обранні запобіжного заходу судом не перевіряється висунуте ОСОБА_6 обвинувачення на предмет обґрунтованості.

Законодавство містить вимогу виключно щодо перевірки на етапі досудового розслідування підозри на предмет обґрунтованості. Водночас, під час судового процесу закон не вимагає від суду обґрунтовувати обвинувачення при вирішенні питання про обрання/застосування запобіжного заходу. Така оцінка є предметом судового розгляду, що надається судом на підставі поданих доказів при ухваленні кінцевого рішення у справі.

Крім цього, на відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Судом встановлено, що на підставі ухвали Воловецького районного суду Закарпатської області від 04.04.2024 936/869/22, обвинуваченого ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

У своєму клопотанні прокурор вказує на наявність ризиків вчинення обвинуваченим дій, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, про ймовірність 1) переховування його від суду, 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації у майбутньому.

Щодо переховування обвинуваченого від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.263 КК України, який відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 5 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, зокрема характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Отож, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за злочин, який інкримінується обвинуваченому.

Як вже було встановлено судом, 10.05.2022 року відносно ОСОБА_6 Закарпатським апеляційним судом обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 124050 гривень.

12.05.2022 року ОСОБА_6 звільнено з під варти у зв`язку із внесенням застави.

Відповідно до довідки з інформаційної системи в якій містяться відомості про осіб, які перетнули державний кордон «Аркан» ОСОБА_6 24.08.2023 року перетнув державний кордон через КПП «Рава-Руська» до Польщі.

Таким чином, обвинувачений ОСОБА_6 порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, за ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2022 №936/329/22.

З огляду на наведене, суд приходить висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існує ризик можливості обвинуваченого переховуватися від суду.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Отже, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , судом враховується вагомість зібраних під час досудового розслідування доказів, що поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість пред`явленого обвинувачення, наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 переховується від суду, враховуючи те, що він покинув межі території України та оголошений у міжнародний розшук, що свідчить про достатність правових підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли суд має право не визначати розмір застави, а саме: при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук.

Відтак, клопотання прокурора Воловецького відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави та обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 є обгрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.182, 193, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання прокурора Воловецького відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави та обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 - задоволити.

Заставу у розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 124 050 гривень 00 копійок, внесену ОСОБА_7 , згідно з квитанцією № АТ "КОМІНВЕСТБАНК" від 11.05.2022 відповідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 10.05.2022 по справі №936/329/22- звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала в частині звернення застави в дохід держави підлягає негайному виконанню.

Обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Після затримання обвинуваченого і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження суд за участю обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На ухвалу суду в частині обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали буде складено 23.04.2024 о 16:30 годині.

Суддя ОСОБА_1