Справа №638/8073/24
Провадження № 1-кп/638/1518/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2024 року м.Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні, клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у відношенні ОСОБА_5 ,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова знаходиться кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001341 від 22 вересня 2023 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.27, ч.2 ст.28, ч.4 ст.111-1, ч.5 ст.27, ч.2 ст.28, ч.6 ст.111-1 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: що обвинувачена ОСОБА_5 може переховуватися від суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення. Також прокурор зазначив, що вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що їй загрожує, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачена ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора та продовження строку запобіжного заходу.

Суд, розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думку прокурора, захисника та обвинуваченої, встановив наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11 березня 2024 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, а саме 08 травня 2024 року включно, без визначення застави.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

При цьому, доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції оскільки у разі доведеності вини обвинуваченого передбачено можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк, що може викликати загрозу втечі обвинуваченого.

Вирішуючи клопотання прокурора суд також виходить з того, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Вивченням особи обвинуваченої встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м.Ізюм Ізюмського району Харківської області, громадянка України, зареєстроване місця проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судима.

Судом при вирішенні питання щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченої, враховано тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання винною в вчиненні вказаних кримінальних правопорушень, те що свідки у вказаному кримінальному провадженні не допитані, обставини, що характеризують обвинувачену, та вважає, що ризики, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, незаконно впливати на свідків, які ще не допитані, у даному випадку, вчинити інше кримінальне правопорушення не зменшилися та продовжують існувати.

Існування вказаних ризиків підтверджується тяжкістю скоєних кримінальних правопорушень, які вчинено у період військового стану поширеного на території України, підрозділи збройних сил та інших військових формувань російської федерації продовжують агресивну війну проти України та повномасштабне вторгнення в Україну з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, даними про особу обвинуваченої, яка може здійснювати вплив на свідків, які є мешканцями територіальної громади де мешкає обвинувачена, або перетнути державний кордон України, щоб уникнути кримінальної відповідальності за скоєне кримінальне правопорушення, або продовжити злочинну діяльність.

Разом з цим, суд зауважує, що стороною обвинувачення у ході судового засідання не доведений ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки досудове розслідування завершено.

Таким чином, враховуючи обставини, передбачені у ст.178 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, тому клопотання прокурора про продовження обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити.

Доказів про зменшення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу суду не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі наведеного, керуючись ст. 314-316 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 05 липня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали встановити до 05 липня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 08 травня 2024 о 11 годині 10 хвилин.

Суддя ОСОБА_1