ЄУ № 711/9715/23
Провадження №1-кп/712/387/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

захисників обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000357 від 16.12.2022, відносно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_9 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_10 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000357 від 16.12.2022, відносно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_9 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_10 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_5 заявила клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. У письмовому клопотанні зазначила, що ознайомившись з обвинувальним актом сторона захисту вважає, що він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України та підлягає поверненню. Обвинувальний акт від 25.12.2023 не містить конкретного формулювання обвинувачення щодо ОСОБА_8 за ч.4 ст. 190 КК України та щодо інших обвинувачених. В обвинувальному акті переписані події, які вказані у Повідомленні про підозру, не зазначено в чому конкретно обвинувачується ОСОБА_8 , його вина, мета та мотив. Текст обвинувачення щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 один і той самий. Сторона захисту вважає, що порушено п.5 ч.2 ст. 291 КПК України, а саме обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію та формулювання обвинувачення. Під час відкриття матеріалів кримінального провадження стало відомо, що під час досудового розслідування потерпілим ТОВ «Індеп транс» в особі директора ОСОБА_11 подана позовна заява про відшкодування матеріальної шкоди. Проте отримавши 25.12.2023 обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування стало відомо, що стороною обвинувачення зазначено, що у кримінальному провадженні цивільний позов не заявлено, позовна заява з додатками відсутня у реєстрі матеріалів досудового розслідування, його копія з додатками не вручена під час вручення обвинувального акту ОСОБА_8 . Враховуючи викладене сторона захисту вважає, що необхідно повернути обвинувальний акт з реєстром досудового розслідування від 25.12.2023 прокурору відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Прокурор заперечував проти задоволення зазначеного клопотання, та вважав, що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування за своєю формою та змістом відповідають вимогам КПК України, а тому підстав для його повернення не має.

Обвинувачений ОСОБА_8 просив клопотання свого захисника задовольнити.

Обвинувачені ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та їх захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 проти задоволення клопотання не заперечували.

Представник потерпілого ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, вважав, що підстав для повернення обвинувального акту не має.

Розглянувши клопотання захисника ОСОБА_5 , заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Згідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України.

Стаття 291 КПК України встановлює перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт.

Судом встановлено, що обвинувальний акт містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Таким чином, суд не вбачає невідповідності обвинувального акту вимогам ст. 291 КПК України, оскільки ті відомості, які перелічені в ст. 291 КПК України, знайшли своє відображення в обвинувальному акті. Разом з тим, зміст обвинувального акту не суперечить передбаченим ст. 7 КПК України загальним засадам кримінального провадження, зокрема презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини.

Що стосується доводів захисника стосовно того, що в обвинувальному акті не вказано інформації щодо цивільного позову, позовна заява з додатками відсутня у реєстрі матеріалів досудового розслідування та він не був вручений ОСОБА_8 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ухвали Черкаського апеляційного суду від 29.12.2023 подання судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_12 від 27.12.2023 задоволено. Матеріали кримінального провадження № 0000357 від 16.12.2022 відносно ОСОБА_8 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України, ОСОБА_10 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, направлено для розгляду до Соснівського районного суду м. Черкаси.

Матеріали вказаного кримінального провадження надійшли до суду 08.01.2024.

Директор ТОВ «Індеп Транс» ОСОБА_13 18.01.2024 подав до Соснівського районного суду м. Черкаси позовну заяву про відшкодування матеріальної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення. Відповідачами згідно позовної заяви є: ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 .

Відповідно до частини 1 статті 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно статті 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Поряд з цим, відповідно до статті 56 КПК України, потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;2) найменування суду, до якого вона подається;3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Враховуючи викладене суд вважає, що відсутність даних про цивільний позов та відсутність самого цивільного позову в додатках до обвинувального акту не може вважатися невідповідністю обвинувального акту вимогам кримінального процесуального закону та бути підставою для його повернення.

Крім того, суд зазначає, що представником потерпілого цивільний позов подано до Соснівського районного суду м. Черкаси 18.01.2024, а саме після визначення Черкаським апеляційним судом підсудності обвинувального акту та надходженням матеріалів кримінального провадження до суду, що об`єктивно унеможливило зазначення прокурором інформації в обвинувальному акті щодо наявності позовної заяви.

Кримінальний процесуальний закон не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи перевіряти правильність визначення прокурором обсягу обвинувачення, зобов`язувати його змінювати цей обсяг, у тому числі й у сторону збільшення, повертати за наслідком підготовчого судового засідання обвинувальний акт у зв`язку з неправильною кваліфікацією дій обвинуваченого тощо. Визначення обсягу обвинувачення під час направлення обвинувального акта до суду належить виключно до повноважень прокурора.

Аналогічна позиція викладена у постанові колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29.09.2021 у справі № 409/1465/16-к.

За таких обставин суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 314, 371, 372, 392, 615 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1