14.06.24
Справа № 635/5996/24
Провадження по справі №1-кс/635/1291/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2024 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в смт Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 від 08 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, ?

В С Т А Н О В И В:

13 червня 2024 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 від 08 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна, яким вона просить накласти арешт на майно шляхом позбавлення права на відчуження, користування та розпорядження ним, яке було вилучено під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон синього кольору Xiaomi Redmi-9 та пристрій для паління, власником якого є ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 07 червня 2024 року до ЧЧ ВП № 3 Харківського РУП № 1 надійшло повідомлення від співробітника СРПП, про те, що в АДРЕСА_1 , зупинений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що при собі має наркотичну речовину «соль».

Вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000212 від 08 червня 2024 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 України.

Старшим дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області 07 червня 2024 року в період часу з 21 години 56 хвилин до 23 години 00 хвилин поблизу будинку АДРЕСА_1 , оглянуто та вилучено купюру номіналом 50 гривень, в середині якої завернута речовина фіолетово-білого кольору, мобільний телефон синього кольору марки Xiaomi Redmi-9, пристрій для паління з залишками нашарування коричневого кольору ( трубку для паління).

ОСОБА_4 пояснив, що 07 червня 2024 року близько 18 години 00 хвилин він в месенджері «Телеграм» в чат-боті замовив наркотичну речовину «сіль». Після чого, отримав геолакацію з місцем розташування «закладки», знайшов «закладку» в лісі поблизу пляжу в смт Безлюдівка та повертався додому. По дорозі його зупинили працівники поліції для перевірки документів, яким він повідомив, що має заборонену речовину. Після чого, приїхала поліція і вилучили під час огляду вказану речовину. Наркотичну речовину ОСОБА_4 придбав для особистого вживання.

10 червня 2024 року в період часу з 11 години 17 хвилин по 12 годину 09 хвилин оглянуто мобільний телефон синього кольору марки Xiaomi Redmi-9 та месенджер «Телеграм».

Постановою від 10 червня 2024 року вилучені предмети, а саме мобільний телефон синього кольору марки Xiaomi Redmi-9 та пристрій для паління, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З огляду на те, що відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України вилучене майно являється речовими доказами по даному кримінальному провадженню, в подальшому при проведенні досудового розслідування необхідне стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, з метою запобігання можливості його знищення, пошкодження, зміни, приховування, відчуження, виникла необхідність накласти арешт з метою збереження майна відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності.

Власник майна ОСОБА_4 належним чином повідомлений, в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

За змістом ст. 172 КПК України, неприбуття прокурора, власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні сектора дізнання відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0000212 від 08 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 07 червня 2024 року, 07 червня 2024 року в період часу з 21 години 56 хвилин до 23 години 00 хвилин старшим дізнавачем СД відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: пристрій для паління з нашаруванням коричневого кольору та мобільний телефон марки Xiaomi Redmi-9.

Постановою старшого дізнавача СД відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 від 10 червня 2024 року, вилучене під час огляду 07 червня 2024 року в період часу з 21 години 56 хвилин до 23 години 00 хвилин місця події майно: пристрій для паління з нашаруванням коричневого кольору та мобільний телефон марки Xiaomi Redmi-9, визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000212 від 08 червня 2024 року. Мобільний телефон здано на зберігання до камери схову відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення засобами поштового зв`язку подано до суду клопотання про арешт майна.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні майно, вилучене під час проведення 07 червня 2024 року огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: пристрій для паління з нашаруванням коричневого кольору та мобільний телефон синього кольору марки Xiaomi Redmi-9, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для арешту майна, з огляду на можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 169, 170, 171 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000212 від 08 червня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, про арешт майна ? задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, яке було вилучено 07 червня 2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон синього кольору Xiaomi Redmi-9 та пристрій для паління, власником якого є ОСОБА_4 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Виконання ухвали у порядку ст.175 КПК України доручити слідчому та прокурору, що здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 17 червня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1