ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8873/24
провадження № 1-кс/753/1454/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" травня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю захисника - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , потерпілої ОСОБА_5 , представника потерпілої ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на повідомлення про підозру від 09.06.2023 в рамках кримінального провадження № 0002604 від 06.07.2023,-

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_7 на повідомлення про підозру.

На обґрунтування доводів заявник зазначає, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000139 від 11.07.2020, в рамках якого 09.06.2023 слідчим СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 було винесено письмове повідомлення ОСОБА_9 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

Заявник зазначає, що повідомлення про підозру здійснене з порушенням ч.7 ст.135 КПК України, оскільки ОСОБА_7 проживає за кордоном. Також, викладені у повідомлені про підозру факти не відповідають фактичним обставинам події, а стороною обвинувачення не надано належних та допустимих доказів, які могли б свідчити про обґрунтованість повідомленої підозри. Вважає, що спірні правовідносини стосуються виключно наявності у ОСОБА_7 цивільного права власності на будинок, а також законності дій нотаріуса щодо реєстрації такого права власності, що по своїй суті є цивільно-правовими відносинами.

Вважаючи викладені в повідомленні про підозру висновки такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, а повідомлення про підозру не врученою та необґрунтованою, адвокат просив слідчого суддю скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 09.06.2023.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи та вимоги своєї скарги, просив скаргу задовольнити та скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 09.06.2023 в рамках кримінального провадження № 0000139 від 11.07.2020.

Прокурор заперечував проти задоволення скарги захисника, оскільки наведені у ній доводи суперечать доказам здобутим в ході досудового розслідування, крім того, зазначив, що наявність цивільно-правових спорів не виключають наявності кримінального провадження.

Заслухавши учасників, дослідивши скаргу та додані до скарги матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000139 від 11.07.2020 за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України.

З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що 09.06.2023 слідчим СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 було винесено письмове повідомлення ОСОБА_7 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України та в той же день було направлено за адресою реєстрації ОСОБА_7

06.07.2023 винесено постанову про зупинення досудового розслідування. Оголошено у розшук ОСОБА_7 .

Ухвалою від 16.01.2024 надано дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_7 з метою приводу до Дарницького районного суду м. Києва для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складання слідчим або прокурором. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч.1 ст.135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Звертаючись до суду зі скаргою, адвокат ОСОБА_3 посилається на невручення особисто та не в спосіб передбачений КПК повідомлення про підозру ОСОБА_10ОСОБА_7 , однак такі доводи спростовуються матеріалами кримінального провадження у яких наявні дані що повідомлення про підозру у відповідності до ст.ст. 278, 135 КПК України ОСОБА_7 було направлено за допомогою поштового зв`язку за останнім відомим місцем перебуванням. Отже за наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, а також положень чинного законодавства ОСОБА_7 можна вважати повідомленою про підозру, а саме повідомлення про підозру таким, що за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості, отже слідчим були дотримані вимоги закону в повному обсязі.

Щодо відсутності у повідомленні про підозру належних та допустимих доказів, то такі обставини повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати такі питання та на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

При цьому, слід зазначити, що для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

КПК України не містить визначення терміну "обґрунтована підозра" і визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.1 ст. 9 КПК України).

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88", "Erdagoz v. Turkey п. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на стадії досудового розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Таким чином, викладені адвокатом доводи не містять даних, які б спростовували висновок слідчого щодо причетності ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих їй кримінальних правопорушень за ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України, в межах якого здійснюється досудове розслідування, не надано таких доказів і в судовому засіданні.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи, на даному етапі, достатню наявність доказів про вчинення інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає наявність обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у контексті її розуміння Європейським судом з прав людини.

Отже, дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя уважає, що повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 09.06.2023 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.358, ч.4 ст.190 КК України в рамках кримінального провадження № 0000139 від 11.07.2020 є законним, вмотивованим та відповідає вимогам ст. 277 КПК України, а у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваної, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановлено, у зв`язку з чим, у задоволенні скарги слід відмовити.

Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятися при розгляді обвинувального акту в суді.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваної ОСОБА_7 на повідомлення про підозру від 09.06.2023 в рамках кримінального провадження № 0002604 від 06.07.2023 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1