ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/819/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" березня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000085,

В С Т А Н О В И В:

28.02.2024 ОСОБА_4 (далі також - заявник) звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 07.11.2022 в рамках кримінального провадження № 0000085, а саме: мобільного (далі - сотового) телефону марки IPHONE 11, IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , у силіконовому чохлі темно-синього кольору з сім-картою мобільного оператора ПрАТ ВФ «Україна» № НОМЕР_3 ; банківських карток; платіжних карток; сім-карток.

На обґрунтування клопотання вказав, що відповідно до ухвали слідчого судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 15.06.2023 досудове розслідування у даному кримінальному провадженні мало бути закінчене до 19.12.2023 та на підставі на положення пункту 10 частини першої статті 284 КПК України в редакції, чинній на вказану дату, слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний був закрити кримінальне провадження. Незважаючи на те, що таких дій не було вчинено, подальше здійснення кримінального провадження є незаконним, а тому є незаконним і існування арешту його майна у цьому кримінальному провадженні.

Заявник в судове засідання не з`явився, проте підстав для відкладення судового засідання слідчий суддя не знайшов та з урахуванням положень частини другої статті 174 КПК України визнав за можливе розглянути клопотання за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на те, що відповідно до частини восьмої статті 615 КПК України строк від дати введення воєнного стану не включається до загальних строків досудового розслідування, а відтак відсутні і підстави для скасування арешту речей, які є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Заслухавши прокурора та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити з таких підстав.

Питання скасування арешту майна у кримінальному провадженні врегульовані нормою статті 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею установлено, що слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 19.06.2022 слідчим слідчого відділу відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції ГУНП в Івано-Франківській області за № 0000085 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 190 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР послугувала заява ОСОБА_5 про те, що 18.06.2022 з її карткового рахунку в АТ КБ «Приватбанк» шляхом обману було викрадено грошові кошти в сумі 120 000 грн.

01.11.2022 в рамках досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 .

В ході обшуку було вилучено сім банківських карток, емітованих різними банківськими установами, п`ять сім-карток та сотовий телефон IPHONE 11, IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , у силіконовому чохлі темно-синього кольору з сім-картою мобільного оператора ПрАТ ВФ «Україна» № НОМЕР_3 .

Під час допиту ОСОБА_4 визнав факт використання вказаного сотового телефону для спілкування з невідомими особами та здійснення за вказівкою останніх операцій з перерахування грошових коштів.

Постановою слідчого від 01.11.2022 речі, вилучені за місцем проживання ОСОБА_4 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 07.11.2022 накладено арешт на майно, вилучене за результатами обшуку житла ОСОБА_4 .

Постановляючи вказану ухвалу слідчий суддя послався на те, що вилучене у ОСОБА_4 майно зберегло на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а його арешт необхідний з метою запобігання можливості його приховування, зникнення, втрати, використання та передачі.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 15.03.2023 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні було продовжено до шести місяців, тобто до 19.12.2023.

У листопаді 2023 р. ОСОБА_4 вже звертався до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту сотового телефону, проте ухвалою від 24.11.2023 у задоволенні його клопотання було відмовлено.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя виходив із того, що ОСОБА_4 ймовірно причетний до вчинення кримінального правопорушення та існують достатні підстави вважати, що вилучені у нього речі є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, а тому скасування їх арешту може завдати непоправної шкоди триваючому досудовому розслідуванню.

За міркуванням ОСОБА_4 на момент його звернення до слідчого судді із цим клопотанням підстави для арешту його майна відпали з огляду на закінчення строків досудового розслідування, проте такі ствердження не ґрунтуються на кримінальному процесуальному законі.

Так дійсно, на момент початку досудового розслідування та в період його здійснення слідчими слідчого відділу відділення поліції № 3 (м. Галич) Івано-Франківського районного управління поліції була чинною редакція статті 219 КПК України, згідно з якою строк досудового розслідування обчислювався з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а граничний строк досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину становив дванадцять місяців.

КПК України у тій же редакції також передбачав можливість неодноразового продовження строку досудового розслідування слідчим суддею за відповідним клопотанням прокурора або слідчого та зобов`язував слідчого, дізнавача, прокурора закрити кримінальне провадження у разі, коли строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру (частина перша статті 294, абзац 18 частини першої статті 284).

Водночас частина восьма статті 615 КПК України (у тій же редакції) визначала, що у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

23.08.2023 було прийнято Закон України № 3341-IX «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей обчислення строків досудового розслідування в умовах воєнного стану» (набрав чинності 24.08.2023), яким частина восьма статті 615 КПК України була викладена у такій редакції: «У кримінальних провадженнях, в яких з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та на дату введення воєнного стану жодній особі не повідомлено про підозру, строк від дати введення воєнного стану до дати його припинення чи скасування не включається до загальних строків, передбачених частиною другою статті 219 цього Кодексу».

У подальшому, Законом від 08.12.2023 № 3509-IX частину восьму статті 615 та абзац 18 пункту 10 частини першої статті 284 КПК України було виключено, а статтю 219 цього Кодексу викладено у новій редакції, відповідно до якої строк досудового розслідування обчислюється з моменту повідомлення особі про підозру до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Зазначені зміни набрали чинності з 01.01.2024.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/22, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX64/22, в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та триває і понині.

Зважаючи на викладене та з огляду на закріплене статтею 5 КПК України положення, яким не передбачається зворотна дія норм цього Кодексу у часі,слідчий суддя визнає необґрунтованими доводи клопотання про наявність підстав для закриття кримінального провадження у зв`язку із завершенням строків досудового розслідування.

На будь-які інші обставини, які б свідчили про відсутність потреби у подальшому арешті майна, заявник не послався.

За наведених обставин підстав для скасування арешту майна слідчий суддя не вбачає.

Керуючись статтею 174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000085.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: