УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ,

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кантемір Молдова, українки, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 20.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002663,

установив:

21.06.2024 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшло (вх. № 59929) клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 20.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0002663.

Обґрунтовуючи зазначене клопотання, слідчий СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 зазначає про таке.

У провадженні СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002663, розпочатого 20.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений час, але не пізніше 20.06.2024, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, за невстановлених обставин, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання без мети збуту психотропної речовини у особливо великих розмірах.

З метою реалізації вказаного умислу у невстановлений досудовим розслідуванням час, дату та місці, за невстановлених обставин, ОСОБА_5 розуміючи, що вказана діяльність є протиправною, має високий ступінь суспільної небезпеки, зумовлена тяжкими наслідками не лише для здоров`я конкретної особи, а й для здоров`я населення в цілому, буде здійснюватися в порушення вимог Законів України від 15 лютого 1995 року «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», придбала у невстановленої особи особливо небезпечну психотропну речовину у особливо великих розмірах, після чого почала зберігати вказану речовину без мети збуту за місцем свого мешкання у квартирі АДРЕСА_3 .

Так, 20.06.2024 під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_2 , працівниками поліції виявлено та вилучено кристалічну речовину, що містить в своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, вагою не менше 172 грам, тобто у великих розмірах, яку ОСОБА_5 незаконно придбала та зберігала без мети збуту.

20.06.2024 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

21.06.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Слідчий зазначає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 21.06.2024, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав з підстав викладених в ньому та просив застосовувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, вважаючи такий запобіжний захід необхідним для забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні вважав, що можливо застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримала думку свого захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, підозрюваної та її захисника, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими Шевченківського УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002663 від 20.06.2024.

Процесуальне керівництво здійснюється прокурорами Шевченківської окружної прокуратури міста Києва.

20.06.2024, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

21.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч.ч. 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому, враховуючи також тяжкість можливого покарання на строк від п`яти до восьми років, у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду.

Також, слідчий суддя вважає доведеним наявність ризику незаконного впливу на свідка у цьому кримінальному провадженні, оскільки показання свідка мають суттєве значення для доведення обставин, які підлягають доказуванню у цьому кримінальному провадженні. В умовах зацікавленості підозрюваної у відверненні негативних наслідків, обумовлених притягненням до кримінальної відповідальності, вона може впливати на свідків, з метою спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які відомі, тощо.

При цьому ризик можливості вчинення іншого кримінального правопорушення, на думку слідчого судді, будь-якими достатніми та належними документами, долученими до клопотання, не підтверджується, а його існування не знайшло свого підтвердження під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, міцності соціальних та сімейних зв`язків підозрюваної, її віку та стану здоров`я, майнового стану, відсутності судимостей, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Із метою мінімізації ризиків, встановлених під час розгляду клопотання, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваної, слідчий суддя вважає за потрібне покласти на підозрювану обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою їх вимогою; не відлучатись з території міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зробити застереження щодо випадків, коли підозрювана може залишати місце свого проживання, а саме: у випадку необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 202, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Зобов`язати підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не залишати цілодобово місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , починаючи з 21 червня 2024 року, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою їх вимогою;

- не відлучатись з території міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 21 серпня 2024 року.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків до підозрюваної може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На ухвалу прокурором, підозрюваною її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1