Справа № 697/1709/20
Номер провадження 1-кп/697/10/2024
У Х В А Л А

Іменем України

23 травня 2024 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

представників потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження по обвинувальному акту стосовно ОСОБА_4 , що обвинувачується за ч.1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.1 ст. 115 КК України.

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заявив клопотання про призначення повторної судово-психіатричної експертизи та про проведення додаткової судово-медичної експертиз. Клопотання мотивує тим, що стороною обвинувачення в якості доказів надано висновок судово-психіатричного експерта за № 263 від 08.07.2020, відповідно до якого ОСОБА_4 «виявляє психічні і поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю із синдромом залежності що при збереженні у неї процесів мислення, пам`яті, інтелекту, вольового контролю, не позбавляє її здатності усвідомлювати свої дії і керувати ними». При цьому, експерт не встановив, як психічні і поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю із синдромом залежності виявлені у обвинуваченої ОСОБА_4 вплинули або могли вплинути на сприйняття події, що відбулася та відношення особи до даної події та наслідків цієї події. Також експертом не встановлювалося з урахуванням психічних і поведінкових розладів внаслідок вживання алкоголю із синдромом залежності, чи є ОСОБА_4 недієздатною особою, чи є ОСОБА_4 обмежено дієздатною особою, чи потребує остання амбулаторного або стаціонарного лікування в зв`язку з наявністю психічних і поведінкових розладів внаслідок вживання алкоголю із синдромом залежності і т.д. Крім того обвинувачена ОСОБА_4 не надавала згоду встановленої форми на використання її медичних документів, що є порушенням проведення судово-психіатричної експертизи, а відтак дана експертиза не повинна братися до уваги, оскільки є неналежним та недопустимим доказом. Крім того просив призначити додаткову судово-медичну експертизу тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_9 , оскільки дана експертиза не була проведена.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник в судовому засіданні підтримали заявлені клопотання.

Прокурор в судовому засіданні відносно клопотання захисника заперечив у зв`язку із безпідставністю такого.

Потерпілий та його представники підтримали позицію прокурора.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши висновок експерта № СЕ-19/124-21/9944-ПС від 23.02.2022, суд приходить до наступного висновку.

За змістом ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

У частині 2 ст.332 КПК України, визначено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до п.1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.

Постановою Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснено, що повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з висновком експерта № СЕ-19/124-21/9944-ПС від 23.02.2022, ОСОБА_4 на момент скоєння інкримінованого їй діяння перебувала в емоційному стані страху, інших яскраво виражених емоційних станів (стрес, фрустрація. Гнів тощо) під час бесіди виявлено не було. ОСОБА_4 не перебувала в стані вираженого емоційного збудження або вираженого емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання. ОСОБА_4 на момент скоєння інкримінованих їй дій у стані фізіологічного афекту як психологічної підстави сильного душевного хвилювання не перебувала. ОСОБА_4 могла передбачати наслідки своїх дій. Відповідь на питання: «Чи могла поведінка потерпілого ОСОБА_9 , яка, хоча й не полягала у протизаконному насильстві, викликати у обвинуваченої ОСОБА_4 стан фізіологічного афекту?» не вирішувалося, у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 на момент скоєння інкримінованих дій не перебувала у стані фізіологічного афекту (т.2 а.с.224-237).

Так, під час судового розгляду кримінального провадження, на даному етапі, будь яких нових обставин та належних і допустимих доказів щодо зміни психічного стану обвинуваченої ОСОБА_4 , які б вказували на необхідність проведення повторної судово-психіатричної експертизи судом не здобуто і учасниками процесу суду не надано.

Крім того, під час судового розгляду попередній складом суду була проведена судово-психологічна експертиза для визначення психологічного стану обвинуваченої ОСОБА_4 на момент скоєння інкримінованих їй дій. Висновок експерта від 23.02.2022 № СЕ-19/124-21/9944-ПС містить відповіді на запитання, які просить захисник поставити перед експертом при призначенні повторної комплексної судово-психіатричної допомоги.

При цьому, стороною сторона захисту не зазначає в чому полягає необґрунтованість попередніх висновків експерта, їх розбіжність з іншими матеріалами справи або інакше викликають сумніви в його правильності.

Крім того, як встановлено судом, захисник просить також призначити додаткову комплексну комісійну судово-медичну експертизу по тілесних ушкодженням потерпілого ОСОБА_9 , проте даних, що проводилась первинна комплексна судово-медична експертиза тілесних ушкоджень ОСОБА_9 матеріали справи не містять.

Відповідно до п.1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку, що стороною захисту не обгрунтовано клопотання про проведення додаткової комісійної чи додаткової комплексної судової експертизи, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про проведення первинної комісійної чи комплексної судово-медичної експертизи.

За таких обставин судом не встановлено підстав для призначення повторної судово-психіатричної експертизи та додаткової комплексної чи додаткової комісійної судово-медичної експертизи, а відтак, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст.332,372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань захисника обвинуваченої ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про проведення повторної комплексної комісійної судово-психіатричної експертизи та про проведення додаткової комплексної комісійної судово-медичної експертизи нанесення тілесних ушкоджень відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 28 травня 2024 року.

Головуючий ОСОБА_1