Провадження № 1-кс/947/8191/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.06.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000933 від 25.11.2019 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Алчевськ Луганської області, громадянки України, українки, з вищою освітою, працюючої начальником відділу ціноутворення ДП «МТП «Південний», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, відділом розслідування злочинів в сфері господарської та службової діяльності слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000933 відомості про яке 25.11.2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до «Статуту Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України від 15 грудня 2017 року № 448 (зі змінами від 18.05.2021 року за № 273), Державне підприємство «Морський торговельний порт «Південний» є державним підприємством, яке засноване на державній власності та належить до сфери управління Міністерства інфраструктури України.

При здійсненні господарської діяльності Державне підприємство «Морський торговельний порт «Південний» керується Конституцією та законами України, Законом України «Про морські порти», актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Уповноваженого органу управління, нормативно-правовими актами, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, а також цим Статутом.

Пунктом 4.1. Статуту Державного підприємства «Морський торговельний порт «Південний» передбачено, що майно підприємства є державною власністю і закріплюється за ним на праві господарського віддання.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 14.03.2018 року у справі №815/1216/16 ніяких «власних коштів» для державних підприємств не існує, всі витрати та прибутки державних підприємств впливають на майновий стан держави, та в держави наявне беззаперечне право та інтерес у тому, щоб розпорядження такими коштами здійснювалося належним чином, а також має бути наявна реальна та ефективна можливість контролю за тим, щоб використання таких коштів (зокрема, здійснення закупівель) відбувалося ефективно, прозоро та раціонально, з дотриманням вимог законодавства.

Закон України «Про публічні закупівлі» визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Таким чином, факт включення державних підприємств до Замовників, та необхідністю здійснення ними закупівель в визначеному порядку, законодавець визначив, що їх кошти не є приватними, або такими, якими підприємство може розпоряджатися на власний розсуд.

Якби законодавець не вбачав державного інтересу у здійсненні закупівель державними підприємствами, він би міг обмежити сферу застосування закону виключно бюджетними коштами, і дозволити державним підприємствам не керуватися Законом України «Про публічні закупівлі», якщо ці підприємства закуповують товари за кошти, отримані від власної діяльності тощо. Але таких виключень вказаний Закон не містить.

Пунктом 6.1.4. «Статуту Державного підприємства «Морський торговельний порт «Південний» передбачено, що підприємство має право придбавати майно та інші матеріалі та нематеріальні цінності, а також права на використання продуктів інтелектуальної власності у підприємств, організацій і установ різних форм власності та фізичних осіб.

Згідно з ст. 2 Закону України «Про публічні закупівлі» Державне підприємство «Морський торговельний порт «Південний» відноситься до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до вказаного Закону.

Пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що закупівлі здійснюються за принципом максимальної економії, ефективності та пропорційності.

Частиною 1 статтею 20 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що основною процедурою закупівлі є відкриті торги.

Разом з тим, досудовим розслідуванням установлено, що службовими особами Державного підприємства «Морський торгівельний порт «Південний» грубо порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі» під час здійснення закупівлі № UA-2022-08-01-004457-a, за предметом «Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності» за рахунок державних коштів».

Так, 01 серпня 2022 року Державним підприємством «Морський торговельний порт «Південний» розпочато процедуру закупівлі UA-2022-08-01-004457-a за предметом «Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності» у формі відкритих торгів.

Статтею 21 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити, серед іншого, інформацію про очікувану вартість предмета закупівлі.

Наказом № 275 Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 12.02.2020 року «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі» визначено, що очікувана вартість це розрахункова вартість предмета закупівлі на конкретних умовах поставки із зазначенням інформації про включення/не включення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів.

Визначення замовником (Державним підприємством «Морський торговельний порт «Південний») очікуваної вартості предмета закупівлі здійснюється на підставі наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 275 від 12.02.2020 «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі», який передбачає, що формування очікуваної вартості здійснюється шляхом пошуку, збору та аналізу загальнодоступної інформації про ціну предмету закупівлі, а саме:

-отримання інформації про ціни товарів та послуг, що міститься в мережі Інтернет у відкритому доступі, в тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель "Prozorro" та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках;

-отримання інформації про довідкові ціни на товари та послуги, що публікуються в спеціалізованих виданнях, які випускаються в друкованій та електронній формі або розміщуються в мережі Інтернет;

-направлення письмових запитів цінових пропозицій виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам товару, що був предметом закупівлі.

-Разом з цим, формування очікуваної вартості здійснюється на підставі закупівельних цін попередніх закупівель.

Відповідно до посадової інструкції начальника відділу ціноутворення Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний», затвердженої наказом ДП «МТП «Южний» за № 488 від 23.04.2020 року (з якою ОСОБА_4 ознайомлена 23.04.2020 року) в службові обов`язки ОСОБА_4 , серед іншого входить:

2.1 організовувати та керувати роботою відділу ціноутворення з метою впровадження заходів щодо підвищення ефективності використання ресурсів підприємства шляхом мінімізації ризиків отримання ТМЦ, робіт, послуг за завищеними цінами;

2.2 керувати роботою щодо перевірки та узгодження правильності складання договірних цін, кошторисів, розрахунків та калькуляцій на роботи з проектування, будівництва, ремонту та монтажу при визначенні орієнтованої вартості договору за процедурою вибору контрагенту та очікуваної вартості предмету закупівлі на етапі ініціації заключення договорів та/або проведення закупівель товарів, робіт чи послуг;

2.3 керувати роботою щодо перевірки та узгодження цін на матеріали, ЗЗЧ, обладнання, вартість машин і механізмів в калькуляціях, кошторисах та інших розрахунках при визначенні орієнтованої вартості договору за процедурою вибору контрагенту та очікуваної вартості предмету закупівлі на етапі ініціації заключення договорів та/або проведення закупівель товарів, робіт чи послуг;

2.5 керувати роботою щодо перевірки та узгодження договірних цін, цін на ТМЦ, кошторисів, розрахунків та калькуляцій на роботи та послуги у проектах договорів;

2.6 керувати та організовувати роботу відділу ціноутворення в частині моніторингу ринкових цін на товари та послуги на регіональному та державному ринках;

2.9 вносити пропозиції щодо оптимізації витрат підприємства при закупівлі товарів, робіт, послуг

Пунктом 6.1. посадової інструкції начальника відділу ціноутворення передбачено, що начальник відділу ціноутворення Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» несе відповідальність за невиконання або неналежне виконання посадових завдань та обов`язків.

Наказом Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» від 23.01.2020 року за № 87-ос ОСОБА_4 було призначено на посаду начальника відділу ціноутворення Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний», тобто остання обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, згідно з ч. 3 ст. 18 КК України, - є службовою особою.

Відповідно п.1.1 Розділу 1 Порядок про визначення та обґрунтування очікуваної вартості предмету закупівлі (далі Порядок) в ДП «МТП «Южний» установлює вимоги, порядок взаємодії, обов?язки та відповідальність працівників структурних підрозділів ДП «МТП «Южний» з метою ефективного та раціонального використання державних коштів.

Так п.1.2 Розділу 1 Порядок установлює процедурні питання щодо:

-визначення очікуваної вартості товарів, закупівля яких здійснюється відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі», відділом ціноутворення (згідно з додатком Б цього Порядку) після надання відповідного рапорту (згідно з додатком А цього порядку) керівником підрозділу-замовника, який ініціює та є відповідальним за закупівлю;

-обґрунтування очікуваної вартості предмета закупівлі віділом ціноутворення безпосередньо перед оголошенням закупівлі шляхом погодження рапорту з повним пакетом документів для проведення відповідної закупівлі з метою укладання відповідного договору;

-погодження договорів або додаткових угод відділом ціноутворення.

Відповідно до Розділу 5 Порядку визначено:

-відповідальність за виконання вимог цього Порядку несуть учасники процесу організації і проведення закупівель, підготовки і укладання договорів в ДП «МТП «Южний» відповідно до Положення про організацію і проведення закупівель, підготовку і договорів в ДП «МТП «Южний»;

-учасники процесу організації і проведення закупівель, підготовки і укладання договорів несуть відповідальність за своєчасність, достовірність та повноту інформації при складанні документів для проведення закупівель, укладання договорів та додаткових угод до них;

-власником процесу обґрунтування очікуваної вартості предмету закупівлі в ДП «МТП «Южний» є начальник відділу ціноутворення.

Розділом 7 Порядку визначено, що методи очікуваної вартості предмета закупівлі затверджено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі».

Відповідно п.8.1.3 ч. 8.1 Розділу 8 Порядку відповідальний працівник-підрозділу-замовника передає підписаний особисто та керівниками підрозділів-заявників та підрозділу-замовника рапорт з повним пакетом документів для проведення відповідної процедури закупівлі/укладання відповідного договору/укладання додаткової угоди до відділу ціноутворення, керівник якого погоджує очікувану вартість предмета закупівлі шляхом проставлення підпису на рапорті.

Так, 19.04.2022 року за № 205-63/4287 начальником Служби матеріально-технічного забезпечення (далі СМТЗ) Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» ОСОБА_7 подано рапорт заступнику директора з матеріально-технічного забезпечення щодо надання розпорядження відділу ціноутворення Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» щодо визначення очікуваної вартості предмету закупівлі ДК 021:2015: 34350000-5 Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини), згідно технічної специфікації.

Після опрацювання вищевказаного рапорту, начальником відділу ціноутворення Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» ОСОБА_4 подано рапорт заступнику директора з матеріально-технічного забезпечення 15.07.2022 року за № 170-09/6018, яким надано ціну за одиницю товару відповідно до вимог рапорту від 19.04.2022 року за № 205-63/4287 згідно запропонованих аналогів товару, вказаних в комерційних пропозиціях.

25.07.2022 року рапортом із внутр. № 6213 «Про затвердження процедури закупівлі» зазначалось, що очікувана вартість за предметом закупівлі «ДК 021:2015: 34350000-5 Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини)» складає 4 157 485 гривень 66 копійок.

Так, слідчий зазначає про те, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 25.07.2022 року, ОСОБА_4 , у робочий час, перебуваючи на своєму робочому місці в службовому кабінеті Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний», розташованому за адресою: АДРЕСА_3 , будучи службовою особою, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків своїх дій, хоча повинна була і могла їх передбачити, проявляючи службову недбалість чим завдала шкоду державним інтересам, в особі Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний», нехтуючи основними принципами здійснення публічних закупівель, зокрема п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», який передбачає, що закупівлі здійснюються за принципом максимальної економії, ефективності та пропорційності, у порушення пунктів 2.1., 2.2., 2.3., 2.4, 2.5., 2.6., 2.9. посадової інструкції начальника відділу ціноутворення та обов`язків, наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 275 від 12.02.2020 року «Про затвердження примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі» та приписів «Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі», Порядку про визначення та обґрунтування очікуваної вартості предмету закупівлі, належним чином не здійснила пошук, збір та аналіз загальнодоступної інформації про ціну предмету закупівлі, а саме:

1.не організувала та не проконтролювала отримання інформації про ціни товарів та послуг, що міститься в мережі Інтернет у відкритому доступі, в тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель "Prozorro" та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках;

2.не організувала та не проконтролювала отримання інформації про довідкові ціни на товари та послуги, що публікуються в спеціалізованих виданнях, які випускаються в друкованій та електронній формі або розміщуються в мережі Інтернет;

3.не направила письмові запити цінових пропозицій виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам товару, що був предметом закупівлі;

4.не сформувала очікувану вартість на підставі закупівельних цін попередніх закупівель.

Таким чином, на думку сторони обвинувачення, ОСОБА_4 , не отримавши повної інформації з вищевказаних джерел, належним чином не перевірила відомості, зазначені в рапорті від 15.07.2022 рок за № 170-09/6018, яким надано ціну за одиницю товару відповідно до вимог рапорту від 19.04.2022 року за № 205-63/4287 згідно запропонованих аналогів товару, вказаних в комерційних пропозиціях від ТОВ «Енергостройтрейд», ФОП ОСОБА_8 та ФОП ОСОБА_9 та повернула відповідний пакет документів підрозділу-замовнику Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» для проведення подальшої процедури відкритих торгів № UA-2022-08-01-004457-a за предметом закупівлі ДК 021:2015: 34350000-5 Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини).

В послідуючому було сформовано та погоджено ОСОБА_4 , рапорт за внутр. №6213 від 25.07.2022 року «Про затвердження процедури закупівлі» з очікуваною вартістю за предметом закупівлі ДК 021:2015: 34350000-5 Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини)», що складала 4 157 485 гривень 66 копійок.

За результатами проведення тендерних процедур, Державне підприємство «Морський торговельний порт «Южний», 15.09.2022 року уклало договір № Т/СН-64/22 із ФОП ОСОБА_8 про закупівлю «Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини)» на суму 3 950 000 гривень 00 копійок, при цьому ціна закупленого товару Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини)

на 1 165 445 гривень 28 копійки перевищує ринкову вартість.

Таким чином, ОСОБА_4 неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, вчинила службову недбалість під час здійснення неналежним чином перевірки розрахунків та відомостей, вказаних у рапорті від 15.07.2022 року за № 170-09/6018 щодо визначення ціни за одиницю товару старшим економістом відділу ціноутворення ОСОБА_10 , в результаті чого було сформовано СМТЗ рапорт від 25.07.2022 року за внутр. №6213 щодо проведення процедури закупівлі № UA-2022-08-01-004457-a, за предметом закупівлі ДК 021:2015: 34350000-5 Шини для транспортних засобів великої та малої тоннажності (шини), із завищеною очікуваною вартістю, що виразилося у невжитті усіх передбачених законодавством можливостей, повноважень та прав, наданих Положенням про відділ ціноутворення, Посадовою інструкцією начальника відділу ціноутворення та не здійсненні ряду дій відповідно до Порядку про визначення та обґрунтування очікуваної вартості предмету закупівлі в ДП «МТП «Южний», що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам в особі Державного підприємства «Морський торговельний порт «Южний» у вигляді збитків в розмірі 1 165 445 гривень 28 копійок.

За викладених обставин, 06.06.2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України за кваліфікуючими ознаками: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням до слідчого судді і просить обрати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, обґрунтовуючи його тим, що остання обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого їй злочину та під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваної.

В судовому засіданні -

Прокурор вимоги поданого клопотання просив задовольнити та застосувати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Враховуючі, що в клопотанні прокурор не зазначає в який саме час визначити домашній арешт, що також і не зазначає в судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що з цього питання він покладається на розсуд суду у вирішенні питання, який домашній арешт застосувати до підозрюваної: цілодобовий, або у нічний час доби.

Захисник підозрюваної заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що підозра пред`явлена його підзахисній є необґрунтованою, а ризики не доведені. Підозрювана знала про проведення досудового розслідування, при цьому не ухилялася від органу досудового розслідування, з`являлася за викликом до слідчого та надавала покази. Оскільки при запобіжному заході у вигляді домашнього арешту підозрювана буде позбавлена можливості працювати та заробляти кошти на своє утримання та утримання свого сина, який наразі не працевлаштований, просив відмовити у задоволенні клопотання та застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана зазначила, що з пред`явленою їй підозрою не погоджується та просила відмовити у задоволенні клопотання.

Згідно ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, 06.06.2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України за кваліфікуючими ознаками: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри в інкримінованому їй злочині підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами, зокрема: протоколами тимчасових доступів до речей та документів; протоколами оглядів; протоколами допитів свідків; висновком судової товарознавчої експертизи; висновком судової економічної експертизи; посадовою інструкцією начальника відділу ціноутворення ДП «МТП «Южний» (нині ДП «МТП «Південний»); положенням про організацію і проведення закупівель, підготовку і укладання договорів в ДП «МТП «Южний» та іншими зібраними у ході досудового розслідування матеріалами.

Зважаючи на надані слідчому судді матеріали, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу сторони захисту та підозрюваної на тому, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості у вчиненні злочину, а лише на підставі долучених до клопотання доказів вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення злочину.

Щодо посилання прокурора на існування в рамках кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що підозрювана ОСОБА_4 може: переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя прийшов до наступного.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні злочину у випадку направлення обвинувального акту до суду, що хоча і не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, враховуючи, що підозрювана з пред`явленою їй підозрою не погоджується, що суттєво збільшує ризик її втечі, враховується слідчим суддею при оцінюванні ризику, слідчий суддя приходить до переконання про наявність існування ризику можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування чи суду.

Проте, аналізуючи вказаний ризик також в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Розглядаючи ризик переховування підозрюваної ОСОБА_4 в контексті практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя звертає увагу на наступне: підозрювана раніше не судима, має місце роботи, за яким позитивно характеризується, має постійне місце проживання, з початку проведення досудового розслідування не ухилялася від явки до органу досудового розслідування, що на думку слідчого судді значно зменшує ризик переховування підозрюваної.

Слідчий суддя також погоджується із стороною обвинувачення в частині того, що в рамках даного кримінального провадження існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваною ОСОБА_4 на свідків у даному кримінальному провадженні, а саме на: ОСОБА_11 (старшого економіста ДП «МТП «Південний»); ОСОБА_7 (начальника СМТЗ ДП «МТП «Південний»); ФОП ОСОБА_8 , ОСОБА_12 (директора ТОВ «Енергостройтрейд»), схиляючи їх до надання неправдивих показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки анкетні дані вказаних свідків відомі підозрюваній та з деякими із них вона перебуває у робочих відносинах.

При цьому, слідчий суддя вважає, що ризик незаконного впливу на свідків є об`єктивним, з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ніж домашній арешт, в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.

Слідчий суддя, враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, наразі встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що підозрювана позитивно характеризується, є внутрішньо переміщеною особою, перебуває у скрутному матеріальному становищі, у зв`язку із чим має необхідність працювати, щоб заробляти грошові кошти на своє утримання та утримання сина, прийшов до висновку за необхідне застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Таким чином, враховуючи усі обставини в сукупності, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000933 від 25.11.2019 року відносно підозрюваної ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 06.08.2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 у період часу з 00:00 години по 05:00 годину, за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 06.08.2024 року, включно, в межах строку досудового розслідування, обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні з приводу обставин злочину.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1