Справа № 388/1059/23
провадження № 1-кп/405/180/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2023 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

судді - доповідача ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_4

з участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене 09 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000209 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,-

встановив:

12.12.2023 до суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_5 , у якому вона просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що 10.05.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 348 КК України.

16.06.2023 відносно нього скеровано обвинувальний акт у вчинення ним злочину, передбаченого ст. 348 КК України.

Прокурором також звертається увага на те, що ОСОБА_6 до вчинення злочину не працював, зловживав спиртними напоями, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що думку прокурора, вказує на продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. За вказаних обставин прокурор вважає, про неможливість уникнення заявлених ризиків у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, за обставин, які в ньому викладені.

Захисник ОСОБА_9 просила відмовити в задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, мотивуючи це ти, що прокурором не доведено існування заявлених в клопотанні ризиків, ці ризики є формальними.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію захисника та додав, що не несе загрози для суспільства.

Колегія суддів, вивчивши клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши доводи прокурора, врахувавши надані стороною захисту заперечення з приводу заявленого прокурором клопотання, повно та всебічно дослідивши наявні в справі матеріали, дійшла таких висновків.

Відповідно положень, які закріплені в ст. 331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 199 КПК України передбачено можливість продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за клопотанням прокурора.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Долинського районного суду м. Кіровограда від 11.05.2023 до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії запобіжного заходу визначено по 07.07.2023 включно. Також, вказаною ухвалою встановлено обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри за ст. 348 КК України та існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказану ухвалу залишено без зміну ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25.05.2023.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23.10.2023,а саме до 21.12.2023, включно.

Суд вважає, що раніше встановлені ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не перестали існувати, оскільки:

-про продовження існування ризику передбаченого, п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вказує те, що на досудовому розслідуванні встановлено обґрунтованість повідомленої йому підозри за ст. 348 КК України, кримінальне правопорушення, яке ставиться йому в провину відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок суду узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений. Окрім цього, указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжувався та безперервно діє по теперішній час.

Не продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, або застосування менш суворого до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу, може мати негативні наслідки у вигляді виїзду обвинуваченого на тимчасово окуповану територію України з метою переховування від суду та ухилення від кримінальної відповідальності. Окрім цього, як зазначала прокурор та встановлено у судовому засіданні ОСОБА_6 до моменту вчинення злочину, який ставиться йому в провину не працював, не одружений, що не свідчить про наявність у нього міцних соціальних зв`язків за місцем проживання;

-ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, незаконно впливати на потерпілих, свідка, також не перестав існувати, оскільки кримінальне правопорушення, яке ставиться ОСОБА_6 в провину вчинене ним із застосування погрози до потерпілих, а тому, є обґрунтовані підстави вважати, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, обвинувачений може впливати шляхом погроз або залякувань на свідків та/або потерпілих у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом;

-також, на думку колегії суддів, у кримінальному провадженні прокурором доведено продовження існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, на що вказує те, що він 5 разів притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних, в тому числі, і корисливих злочинів, на шлях виправлення не став. Вказана поведінка підозрюваного вказує на достатньо високому рівні вірогідність вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 нового кримінального правопорушення.

Колегією суддів звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

За наведеного вище обґрунтування, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та наявність підстав для продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи те, що злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 , вчинений ним із погрозою застосування насильства до потерпілих, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується, та на підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, колегія суддів не вбачає підстав для визначення обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 331, 369-372 КПК України, +

постановив:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 15.02.2024 включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя - доповідач ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3