Березівський районний суд Одеської області
Справа № 494/300/22
Провадження № 1-кс/494/593/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2023 року слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову начальника сектору дізнання ОСОБА_3 , процесуальних прокурорів при проведенні досудового розслідування, розгляді заяви ОСОБА_2 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, здійсненні контролю та нагляду за діяльністю дізнавача при винесенні постанови про відмову у визнанні її потерпілою та постанову дізнавача від 31.08.2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_2 потерпілою в кримінальному провадженні №0000466, -

ВСТАНОВИВ:

03 жовтня 2023 року в провадження слідчого судді Березівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність начальника СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , начальника сектору дізнання ОСОБА_3 , процесуальних прокурорів при проведенні досудового розслідування, розгляді заяви ОСОБА_2 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, здійсненні контролю та нагляду за діяльність дізнавача при винесенні постанови про відмову у визнанні її потерпілою, та постанову дізнавача від 31.08.2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_2 потерпілою в кримінальному провадженні №0000466.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Статтею 303 КПК України визначений вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження, який розширеному трактуванню не підлягає.

Згідно з ч. 2 ст. 304 КПК України, при вирішенні питання про можливість відкриття провадження за скаргою слідчий суддя повинен з`ясувати чи уповноважена особа на подання такої скарги, чи підлягає скарга розгляду в цьому суді, а також чи не пропущений десятиденний строк на її подання.

Необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

З аналізу скарги та долучених до неї матеріалів, вбачається невідповідність вимогам ст. 304 КПК України. Зокрема, п.4 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає можливість оскарження на досудовому розслідуванні рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Однак скаржником не подано доказів тих обставин, коли саме вона зверталась до начальника СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , та процесуальних прокурорів з заявами про визнання її потерпілою по кримінальному провадженні та коли вказані особи отримали її заяви з клопотанням про визнання її потерпілою по кримінальному провадженні, що відповідно не дає можливості слідчому судді встановити чи не пропущений десятиденний строк на подання скарги на дії вказаних осіб.

Окрім цього, згідно доводів скаржника, остання зазначає, що 22.09.2023 року вона отримала засобами поштового зв`язку постанову начальника сектору дізнання ОСОБА_3 від 31.08.2023 року про відмову у визнанні її потерпілою по кримінальному провадженні. Однак, скаржником не подано доказів, а саме оригіналу конверту, або його якісної копії, яким отримано постанову начальника сектору дізнання Березівського РВП ГУНП в Одеській області від 31.08.2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_2 потерпілою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000222 від 18.12.2021 року. З копії конверту, долученої заявницею до скарги не є можливим встановити дату отримання конверту скаржницею за адресою її проживання, через погану якість копії. Зазначення на вказаній копії конверту, самою ж ОСОБА_2 , дату його отримання 22.09.2023 року не може слугувати допустимим доказом отримання оскаржуваної постанови начальника сектору дізнання саме 22.09.2023 року. Вказане не дає можливості слідчому судді встановити чи не пропущений десятиденний строк на подання скарги. Таким чином, слідчий суддя не може встановити дотримання скаржником процесуального порядку її подання.

ОСОБА_2 у скарзі не порушує питання про поновлення пропущеного строку на оскарження вищезазначеної постанови.

Окрім цього, зі скарги вбачається, шо на третій сторінці такої є частково відсутній текст, а відтак, слідчому судді, не є можливим зрозуміти сам текст скарги в повному обсязі.

Також, слідчий суддя зазначає, що положеннями ч.1 ст. 11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи. При цьому, як вбачається із ч.6 ст. 9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінальної провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу.

Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Однак, зазначені у скарзі ОСОБА_2 висловлювання на адресу начальника СВ Березівського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_4 , начальника сектору дізнання Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 процесуальних прокурорів Березівської окружної прокуратури є образливими, а скарга, що містить такі висловлювання є неприйнятною також і в цій частині.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі, лайливі слова, символи, зокрема надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (Постанова ККС ВС №264/6844/20) .

З огляду на зазначене вище, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід повернути скаржнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність начальника СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , начальника сектору дізнання ОСОБА_3 , процесуальних прокурорів при проведенні досудового розслідування, розгляді заяви ОСОБА_2 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні, здійсненні контролю та нагляду за діяльність дізнавача при винесенні постанови про відмову у визнанні її потерпілою, та постанову дізнавача від 31.08.2023 року про відмову у визнанні ОСОБА_2 потерпілою в кримінальному провадженні №0000466 - повернути скаржнику.

Роз`яснюю, що згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, встановленому законом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1