ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/374/24 Справа № 190/257/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження та апеляційну скаргу скаржника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора щодо невчинення процесуальних дій

ВСТАНОВИВ :

Обставини, встановлені рішенням слідчого судді та короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року ОСОБА_6 відмовлено у відкритті провадження за її скаргою на нездійснення прокурором процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений законом строк.

Мотивуючи прийняте рішення, слідчий суддя зазначив, що скарга ОСОБА_6 стосуюється її фактичної незгоди з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 358 КК України (далі-КК) у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000188 від 19.10.2017, скаржник зауважила на тому, що викладені в її заяві дії підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК, у зв`язку з чим кримінальне провадження підслідне СВ ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Слідчим суддею зазначено, що оскарження дій посадових осіб в частині кваліфікації вчиненого діяння не може бути предметом судового контролю відповідно до вимог ст. 303 КПК. В обґрунтування своїх мотивів суд також зазначив, що визначення підслідності у кримінальному провадженні та продовження строків досудового розслідування не належить до повноважень слідчого судді.

Слідчий суддя дійшов висновку, що подана ОСОБА_6 скарга не входить до переліку рішень слідчого, прокурора, які підлягають оскарженню в порядку ч. 1 ст. 303 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), у зв`язку з чим та на підставі ч. 4 ст. 304 КПК відмовив у відкритті провадження за скаргою.

В клопотанні про поновлення строку ОСОБА_6 просить поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року. В обґрунтування своїх вимог, зазначає про те, що судовий розгляд проведено без її участі, у зв`язку з чим після отримання повного тексту судового рішення остання у п`ятиденний строк подала апеляційну скаргу. Вказану причину пропуску просить визнати поважною та поновити строк апеляційного оскарження.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року скасувати та зобов`язати відповідальних осіб вчинити певні дії після закриття кримінального провадження прокурором.

В обґрунтування апеляційних вимог посилається на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи та неповноту судового розгляду. Зазначає, що прокурором надана необґрунтована попередня кваліфікація фактичним обставинам викладеним у її заяві про злочин, щодо підроблення заповіту Троїцькою сільською радою. На її думку в діях посадових осіб вбачаться склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК. Вважає, що зміна підслідності кримінального провадження та попередня кваліфікація за ч. 1 ст. 358 КК є необґрунтованою та такою, що суперечить вимогам закону.

Позиції учасників судового провадження.

ОСОБА_6 подала до суду апеляційної інстанції клопотання про проведення судового розгляду без її участі.

ОСОБА_6 та прокурор, будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце апеляційного розгляду, до суду не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи чи особисту участь до суду апеляційної інстанції не подавали, що не перешкоджає проведенню апеляційного розгляду, відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК без їх участі.

Мотиви апеляційного суду в частині вирішення клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особою ухвалою слідчого судді, суду. Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу.

Згідно статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинне бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду у складі ВСУ у справі №461/1434/18 від 27 травня 2019 року, викладено правову позицію, що у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.

З наданих матеріалів видно, що оскаржена ухвала слідчого судді постановлена 10 січня 2024 року без участі ОСОБА_6 дані пр те, що остання була повідомлена належним чином про місце, дату та час розгляду в матеріалах відсутні. Крім того, матеріали не містять даних щодо вручення/отримання скаржником копії оскарженого судового рішення.

Враховуючи вказані вимоги закону, беручи до уваги, що необізнаність про мотиви суду об`єктивно унеможливлювала своєчасне складання та подання апеляційної скарги, з метою забезпечення доступу до правосуддя суд апеляційної інстанції вважає за необхідне строк апеляційного оскарження поновити.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Вказаних вимог закону слідчий суддя дотримався у повному обсязі та дійшов до правильного висновку про відмову у відкритті провадження за скаргою, з яким погоджується і апеляційний суд, з огляду на наступне.

Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування визначені ч. 1 ст. 303 КПК. Вказане положення кримінального процесуального закону містить одинадцять різних видів процесуальних рішень або форм бездіяльності, яка може бути оскаржена особою.

Тобто, під час досудового розслідування можуть бути оскаржені не будь-які процесуальні рішення слідчого та/або прокурора, а лише визначені положеннями ст. 303 КПК.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Як слідує з матеріалів провадження, оскарженою ухвалою слідчого судді ОСОБА_6 відмовлено у відкритті провадження за її скаргою про нездійснення прокурором процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений законом строк, що на її думку виразились у необґрунтованій правовій кваліфікації кримінального правопорушення та безпідставній зміні підслідності.

Отже, скарга ОСОБА_6 не стосувалась саме тих рішень, дії чи бездіяльності слідчого і прокурора, яка визначена п. 1-11 ч. 1 ст. 303 КПК та які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, а відтак слідчий суддя діяв у межах своїх повноважень, передбачених КПК.

Згідно з наданими матеріалами, за заявою ОСОБА_6 19.10.2017 внесено відомості до ЄРДР за № 0000188 за попередньою правовою кваліфікацію за ч. 1 ст. 358 КК.

Відповідно до змісту заяви про злочин, невстановленою особою до Троїцької сільської ради надано заповіт на ім`я ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який ОСОБА_6 не підписувала та до сільської ради не подавала. З дотриманням строків передбачених ст. 214 КПК, реєстратором начальником слідчого відділу ОСОБА_8 внесені відомості до ЄРДР та згідно положень кримінального процесуального закону зазначено попередню кваліфікацію за ознаками ч. 1 ст. 358 КК, що у відповідності до вимог ст. 12 КК є кримінальним проступком ( а. с. 6). Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України досудове розслідування кримінальних правопорушень здійснюється у формі досудового слідства та дізнання. З системного тлумачення ст. 215 КПК вбачається, що досудове розслідування кримінальних проступків здійснюється у формі дізнання.

Враховуючи викладені норми закону, беручи до уваги що у кримінальному провадженні № 0000188 від 19.10.2017 визначено попередню кваліфікацію у виді кримінального проступку здійснення досудового розслідування органом дізнання відповідає нормам закону. Однак, як слушно зазначено слідчим суддею, вказані у скарзі ОСОБА_6 . З цього приводу дії посадових осіб не відносяться до визначених п. 1-11 ч. 1 ст. 303 КПК які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування,

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульований «Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженим Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298.

Згідно з п. 1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зазначає, про те, що визначення попередньої кваліфікації та внесення відомостей до ЄРДР відноситься до компетенції Реєстраторів (слідчого, прокурора), та згідно положень кримінального процесуального закону слідчий суддя не наділений такими повноваженнями в частині перекваліфікації відомостей про кримінальне правопорушення.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що ОСОБА_6 не позбавлена можливості в рамках вищезазначеного кримінального провадження № 0000188 від 19.10.2017 звертатися до слідчого або прокурора в порядку статті 220 КПК України із відповідними клопотаннями, зокрема з приводу наявних у неї додаткових відомостей, які на її думку, стосуються цього провадження та впливають на фактичні обставини і кваліфікацію. Крім того під час здійснення досудового розслідування у разі проведення слідчих дій, допиту свідків чи надання скаржником відповідних належних доказів, попередня кваліфікація дій може бути змінена, однак остаточну оцінку діям та кваліфікації надає суд в нарадчій кімнаті під час розгляду справи по суті.

Також колегія суддів зауважує, що посилання скаржника на загальні засади кримінального провадження не спростовує обґрунтованість рішення слідчого судді з огляду на наступне.

За змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, застосовуються у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження.

В ухвалі Європейського суду з прав людини від 8 січня 2008 року щодо прийнятності заяви N 32671/02 у справі «Скорик проти України» зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду, такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).

З огляду на вищезазначене, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відмова слідчого судді у відкритті провадження у зв`язку із оскарженням рішення слідчого, оскарження якого законом не передбачене, не є свідченням обмеження доступу до правосуддя, та, з огляду на положення, передбачені ч. 6 ст. 9 КПК, не свідчить про порушення загальних засад кримінального провадження, оскільки рішення слідчого судді постановлено в межах його повноважень, передбачених КПК, якими також чітко врегульовано порядок їх оскарження.

Аналогічні правові висновки, викладені в ухвалі Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 вересня 2023 року, у цій справі, провадження № 51-5173ск23.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, відмовляючи у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 діяв відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Таким чином, за результатом перевірки доводів апеляційної скарги ОСОБА_6 щодо оскарження вищезазначеного судового рішення слідчого судді, колегія суддів не встановила підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 303, 304, 307, 405, 407, 419, 422 КПК, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_6 задовольнити. Строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року поновити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2024 року про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора щодо невчинення процесуальних дій залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4