Провадження №: 1-кс/755/3219/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м.Київ "26" жовтня 2023 р.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого 1 відділу слідчого управління Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 000758 від 13.07.2023 відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Джанкой АР Крим, громадянина України (РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 , виданий 10.10.1996 Джанкойським МРВ ГУ МВС України в Криму), зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду із клопотання погодженим прокурором ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Обґрунтовуючи своє клопотання тим, що 28.06.2023 року складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України, а саме: колабораційна діяльність, тобто в участі громадянина України у проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території, а також у добровільному обранні до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора та оголошено у розшук.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованих йому дій, передбачених ч.5 ст. 111-1 КК України.

Крім того, обґрунтовуючи неможливість запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та необхідності тримання підозрюваного під вартою, слідчий посилається на обов`язкове врахування характеру та ступеню суспільної небезпечності вчиненого підозрюваним особливо тяжкого кримінального правопорушення, та те, що розслідуванням встановлено обставини, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 до цього часу переховується від органів досудового розслідування, та про наявність у зв`язку з цим ризиків, а саме: переховування від досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, приховання, знищення або спотворення речей або документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Вказані дії ОСОБА_6 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 5 ст. 111-1 КК України, як вчинення дії громадянином України, спрямованих на впровадження стандартів освіти держави-агресора у закладах освіти.

Посилаючись на те, що ОСОБА_6 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким та за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строк до десяти років з конфіскацією майна, або позбавленням волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, з метою ухилення від кримінальної відповідальності умисно переховується від органів досудового розслідування на тимчасово окупованій території України та оголошений у міжнародний розшук, вільно пересувається окупованими територіями України - звідки має можливість безперешкодно потрапити до території країни - агресора рф, а також на необхідність запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України,: переховування від органів досудового розслідування суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконного впливу на свідків з метою схилення до надання неправдивих показань, вчинення іншого кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий просить про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, з підстав у ньому викладених, просила про його задоволення.

Захисник підозрюваного проти задоволення вказаного клопотання заперечив, пославшись на його безпідставність, необґрунтованість підозри.

Вивчивши доводи клопотання, вислухавши доводи прокурора, думку захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

29.06.2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, про що у загальнодержавному засобі масової інформації газеті «Урядовий кур`єр» розміщено відповідне повідомлення в порядку ст. 135, ч. 1 ст. 278 КПК України та на веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Вказаний факт підтверджений прокурором у судовому засіданні.

Підозрюваний ОСОБА_6 , будучи викликаним до органу досудового розслідування шляхом публікацій в засобах масової інформації - газеті «Урядовий кур`єр» та на веб-сайті Офісу Генерального прокурора повісток про виклик на 03.07.2023,04.07.2023, 05.07.2023 року до ГУ СБУ в АР Крим для вручення письмового повідомлення про підозру, допиту, а також проведення інших слідчих дій, не з`явився, про причини неявки не повідомив, що в тому числі свідчить про переховування від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

У зв`язку з неприбуттям підозрюваного ОСОБА_6 на неодноразові виклики до органу досудового розслідування, переховуванням з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також у зв`язку з не встановленням його точного місця перебування, постановою слідчого від 14.07.2023 р. ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР 13.07.2023 року за № 0000175 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, триває.

Згідно до ч. 7 ст. 42 КПК України, підозрюваний зобов`язаний в тому числі прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб; виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження; підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

За правилами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ч. 1 ст. 183 КПК України, визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу, крім випадків, передбачених п.п.6,7ст. 176 КПК України.

Ст. 193 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

Частиною 1 ст. 135 КПК України передбачено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до ч. 2 ст. 135 КПК України у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

У судовому засіданні встановлено, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 особисто вручено не було, оскільки станій перебуває на даний час на непідконтрольній території України.

На виклики слідчого підозрюваний не з`являється, не повідомляючи про причини неявки, що свідчить про його ухилення від кримінальної відповідальності.

У судовому засіданні прокурором доведено, що ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного у даному кримінальному провадженні, оскільки органом досудового розслідування вжито всіх можливих заходів для вручення йому повідомлення про підозру у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним кодексом України для вручення повідомлень.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, підтверджується даними:

рапортом про виявлення кримінального правопорушення 16.09.2022 №76/1/154-765, відповідно до якого отримана інформація про обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- роздруківками т.зв. «нормативних документів» окупаційних органів влади на тимчасово окуповані території Автономної Республіки Крим щодо участі у виборах та обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- протоколом огляду від 05.10.2022 інформації, що знаходиться у відкритій мережі Інтернет, відповідно до якого підтверджено факт участі у виборах та обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- протоколами огляду речей та документів №№1, 2 та 3 від 27.10.2022, відповідно до яких підтверджено факт участі у виборах та обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- відповіддю Державної міграційної служби України №6.3-6848.6-22 від 24.10.2022 про документування ОСОБА_6 паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 , виданим 10.10.1996 Джанкойським МРВ ГУ МВС України в Криму, а також паспортом громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_3 , виданим 07.03.2013 органом 0126;

- відповіддю Державної прикордонної служби України №91-29999/0/15-22-Вих від 16.10.2022 на запит слідчого, про відсутність відомостей щодо перетинання державного кордону України, лінії розмежування з тимчасово окупованими територіями громадянином України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період з 15.10.2017 по 15.10.2022;

- відповіддю Офісу Президента України від 17.01.2023 №45-01/43 на запит слідчого, про те, що матеріали стосовно припинення громадянства України ОСОБА_6 , на розгляд Комісії при Президентові України з питань громадянства у встановленому порядку не надходили;

- інформацією УІАП ГУ НП у м. Києві від 04.10.2023, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не притягався до кримінальної чи адміністративної відповідальності;

- протоколом огляду від 30.03.2023 оптичного диску з фотозображенням особової картки ОСОБА_6 , якою підтверджено факт наявності у нього паспортів громадянина України;

- протоколами оглядів від 05.05.2023, відповідно до якого отримано фотозображення депутата т.зв. «Государственного Совета Республики Крым» ОСОБА_6 ;

- висновком експерта від 24.05.2023 №СЕ-19/102-23/8405-ФП, відповідно до якого у графічних файлах, які долучені до протоколу огляду від 05.05.2023 та електронній особовій картці на імя ОСОБА_6 , зображена одна і та ж сама особа;

- протоколом огляду від 25.05.2023, відповідно до якого підтверджено факт участі у виборах та обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- протоколом огляду від 27.06.2023, відповідно до якого підтверджено факт балотування, здійснення передвиборчої агітації та обрання ОСОБА_6 депутатом т.зв. «Государственного Совета Республики Крым»;

- протоколом огляду від 29.06.2023 інформації, яка розміщена на офіційних сайтах газети «Урядовий кур`єр» у номері (№ 129 від 29.06.2023) та Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик» за 29.06.2023, щодо опублікування повідомлення про підозру та повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_6 до слідчого управління ГУ СБУ в АР Крим на 03.07.2023, 04.07.2023 та 05.07.2023.

Досліджені у судовому засіданні дані є достатньо вагомими у своїй сукупності для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.111-1 КК України.

При цьому, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування заходу забезпечення кримінального провадження, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом під час розгляду кримінального провадження, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Нормами чинного КПК України не визначене поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Матеріали кримінального провадження також містять дані, які вказують на наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, ОСОБА_6 , який є раніше не судимим, обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, що згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі до 10 років з конфіскацією майна з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, перебуває на тимчасово окупованій території України, неодноразово не з`явився за викликами до слідчого, тобто переховується від органу досудового розслідування, що дає обґрунтовані підстави вважати, що існує ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого злочину під час перебування на тимчасово окупованій території України, а також і незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які на даний час судом не допитані, щодо місця проживання яких підозрюваний обізнаний, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, враховуючи наявність стійких зв`язків з представниками іноземної держави - окупанта.

З урахуванням наведеного, вагомості досліджених у судовому засіданні даних про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, тяжкість покарання, що може бути призначене підозрюваному в разі притягнення до кримінальної відповідальності, особу підозрюваного, який хоча і є не судимим, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, проте переховується від органу досудового розслідування на тимчасово окупованій території України, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і саме така міра запобіжного заходу, як тримання під вартою, є обґрунтованою.

Застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, на даній стадії досудового розслідування кримінального провадження не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Також, відповідно до положень ст.ст. 183,193,194 КПК України, згідно з якими при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається та у разі наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу вирішуватиметься остаточно вже після його затримання та доставки до суду, тому строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного, який виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, триває до його затримання та доставки до суду і не обмежується строком, встановленим ч.1 ст. 197 КПК України, підозрюваному ОСОБА_6 , відносно якого необхідно обрати запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії такого запобіжного заходу, розмір застави слідчим суддею не визначається.

Обставини, визначені ч. 2 ст. 183 КПК України, які б унеможливлювали застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , відсутні.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Не пізніше як через 48 годин з часу доставки ОСОБА_6 до місця кримінального провадження забезпечити його доставку до слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва для вирішення питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: