Справа № 953/1176/24
н/п 1-кс/953/1370/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2024 р. слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , дослідивши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого ХРУП-1 ГУНП в Харківській області подану в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України, -

встановив:

14 лютого 2024 р. ОСОБА_2 звернулась до Київського районного суду м. Харкова зі скаргою в якій просила зобов`язати слідчого ХРУП-1 ГУНП в Харківській області (далі: ХРУП-1) внести до ЄРДР відомості за заявою, поданою 06.02.2024р. в ЖЕО № 2797 з кваліфікацією за ст. 121 КК України, стосовною неправомірних дій її сусідів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які 16.12.2023р. в її квартирі її вдарили, внаслідок чого вона впала та забила коліна і руку, а потім тримали її в її квартирі з 17.12.2023р. по 05.01.2024р., бо зламали замок на вхідних дверях, посилаючись на невнесення відомостей за цією заявою до ЄРДР.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу, доходить наступного:

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до слідчого судді у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, у ч.1 ст. 303 КПК України наведений вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні. Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Положеннями ч.1, ч.2 ст. 55 КПК України визначено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

За положенням ч.1 ст.60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системне тлумачення ст.ст.214, 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Як зазначає ОСОБА_2 з приводу подій, що мали місце 16.12.2023року, вона 06.02.2024 звернулась до ХРУП №1 в ЖЕО № 2797, однак її заява з кваліфікацією за ст. 121 КК України, не зареєстрована в ЄРДР.

Форма та зміст скарги мають відповідати вимогам КПК України, у тому числі до скарги мають бути долучені докази на підтвердження факту наявності звернення особи до органу досудового розслідування.

Доказу звернення до правоохоронного органу з заявою в порядку ст. 214 КПК України про вчинення злочину, ОСОБА_2 не надала, таким чином, її доводи про звернення до ХРУП № 1 в порядку ст. 214 КПК України жодним чином не підтверджені.

До скарги долучена копія ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 10.01.2024р. однак питання поновлення строку оскарження з посиланням на відповідні докази, ОСОБА_2 також не порушує.

Таким чином, в матеріалах скарги відсутні належні відомості, які б могли свідчити про надходження 06.02.2024р. заяви ОСОБА_2 про вчинення кримінального правопорушення в порядку, передбаченому ст. 214 КПК України до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.

Враховуючи викладене, за не доведення ОСОБА_2 факту звернення із заявою про кримінальне правопорушення в порядку, передбаченому ст. 214 КПК України до ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, підстави вважати, що ОСОБА_2 має право подавати скаргу на уповноважених осіб ХРУП №1 ГУНП в Харківській області відсутні, так як остання не може вважатися такою, що набула процесуальний статус заявника у розумінні ст. 60 КПК України або потерпілого у розумінні ст.55 КПК України, тобто може бути суб`єктом оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Пунктом першим ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга на бездіяльність слідчого, передбачена ч. 1 ст. 303 КПК України, повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Зважаючи на вищевикладене, скарга ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб на бездіяльність слідчого ХРУП№1 ГУНП в Харківській області підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 2 ст.304 КПК України, так як ОСОБА_2 не підтвердила, що є особою, яка має право подавати таку скаргу.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 303-304 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення скарги не позбавляє права на повторне звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Оскільки ухвалу слідчого судді ухвалено без виклику особи, яка може її оскаржити, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1