Провадження № 1-кс/201/4862/2023
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року м. Дніпро
ВСТАНОВИВ:
Короткий виклад клопотання.
Враховуючи, що ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні набула статусу підозрюваної у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, до слідчого за викликами не з`являється, перебуває на тимчасово окупованій території, її оголошено у розшук, наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, просив в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.
Позиції учасників.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, вказаних в клопотанні.

Встановлені слідчим суддею обставини.
24.02.2022 Російською Федерацією здійснено повномасштабне військове вторгнення на територію України, у зв`язку із чим розпочато ведення агресивної війни проти України та захоплення її території.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та у подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023, № 451/2023 від 26.07.2023 із затвердженням Верховною Радою України шляхом прийняття відповідних Законів України.
Внаслідок ведення агресивної війни з боку Російської Федерації (далі РФ) проти України, 07.04.2014 року м. Брянка та інші населенні пункти Алчевського району Луганської області, захоплено збройними силами РФ спільно з незаконними збройними формуваннями так званої «Луганської Народної Республіки» (далі «ЛНР»).
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 внесено зміни до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 та викладено нову редакцію переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Згідно зазначеного переліку м. Брянка Алчевського району Луганської області з 07.04.2014 перебуває під тимчасовою окупацією та оточенні (блокуванні) з боку РФ та незаконних збройних формувань так званої «ЛНР».
На окупованій території м. Брянка Алчевського району Луганської області представниками так званої «ЛНР», підконтрольними державі-агресору - РФ, організовано та розпочато діяльність незаконних органів влади. Крім того, розпочали діяльність інші незаконно створені органи влади, у тому числі «ДУ лнр Брянківський коплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг)», який є структурним підрозділом так званого (мовою оригіналу) «Министерства труда и социальной политики ЛНР».
У лютому 2023 року, більш точний час встановити з об`єктивних причин не виявилось можливим, ОСОБА_6 , будучи громадянкою України, усвідомлюючи здійснення відкритої російської агресії, яка розпочалась приблизно о 04 годині ранку 24.02.2022 повномасштабним російським військовим вторгненням на територію України, метою якого є повалення конституційного ладу, територіальної цілісності та захоплення території України, з метою переслідування своїх особистих інтересів, перебуваючи на території м. Брянка Алчевського району Луганської області, маючи умисел на зайняття керівної посади в органах окупаційної влади, та реалізуючи його, вступила в злочинну змову з представниками так званої «ЛНР», підконтрольними державі-агресору - РФ, отримавши від них пропозицію на зайняття посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконно створеному органі «Державна установа Луганської Народної Республіки «Брянківський комплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг»), (мовою оригіналу) «Государственное учреждение Луганской Народной Республики «Брянковский комплексный центр социального обслуживания населения (предоставления социальных услуг)», розташованому на тимчасово окупованій території в м. Брянка Алчевського району Луганської області та в порушення вимог Конституції та Законів України добровільно, умисно та протиправно погодилась на вказану пропозицію.
Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, громадянка України ОСОБА_6 , у лютому 2023 року (більш точний час встановити з об`єктивних причин не виявилось можливим), перебуваючи на території м. Брянка Алчевського району Луганської області, діючи зі своїх особистих мотивів та бажання, погоджуючись на пропозицію представників так званої «ЛНР», підконтрольних державі-агресору - РФ, добровільно зайняла посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, а саме: посаду директора «Державної установи Луганської Народної Республіки «Брянківський комплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг»), (мовою оригіналу) «Государственное учреждение Луганской Народной Республики «Брянковский комплексный центр социального обслуживания населения (предоставления социальных услуг)», тобто у незаконному органі влади, створеному на тимчасово окупованій території м. Брянка Алчевського району Луганської області.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення: громадянин України ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.
Щодо обґрунтованої підозри.
Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
- повідомленням ГВ ЗНД 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях про виявлене кримінальне правопорушення;
- протоколами оглядів від 28.06.2023, 29.06.2023, 03.07.2023, 01.08.2023 Інтернет-ресурсів, відповідно до яких виявлено та зафіксовано в мережі Інтернет відомості про колабораційну діяльність ОСОБА_6 , на посаді директора «Державної установи Луганської Народної Республіки «Брянківський комплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг»);
- протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- протоколами огляду за участю свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- висновком експерта по портретній експертизі.
Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, тобто у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на цей час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_6 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Щодо належного повідомлення про підозру.
Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Главою 11 КПК України визначається порядок виклику слідчим, прокурором, судовий виклик і привід.
Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.
Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті АТ «Укрпошта» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 в умовах правового режиму воєнного стану, введеного у країні відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022 (зі змінами), затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, тимчасово не працюють ВПЗ у тих населених пунктах, де відбуваються бойові дії та обстріли, ВПЗ, які зруйновані внаслідок цього, та ВПЗ, що розташовані на території, що тимчасово окупована ворогом.
Разом з тим, у вказаний час та місце громадянка України ОСОБА_6 до прокурора не з`явилась, про неможливість прибуття та причини неприбуття не повідомила.
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Разом з тим, у вказаний час та місце підозрювана ОСОБА_6 не з`явилась, про неможливість прибуття та причини неприбуття прокурора не повідомила.
Враховуючи вищевикладене, прокурором з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, повідомлено ОСОБА_6 про підозру у відповідності та у спосіб передбачений діючим кримінальним процесуальним законодавством України.
Щодо ризиків.
Слідчий суддя вважає доведеними ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує, що як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче орган досудового розслідування у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:
- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 в разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, в якому вона підозрюється. Санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої;
- перебування підозрюваної ОСОБА_6 на тимчасово окупованій території (м. Брянка Алчевського району Луганської області) з початку військової агресії РФ та оголошення воєнного стану (тобто, з 24.02.2022) по теперішній час, відсутність інформації про її в`їзд на підконтрольну органам державної влади України територію;
- спосіб вчинення злочину (здійснює колабораційну діяльність умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території, співпрацюючи з окупаційною адміністрацією, що з великою часткою ймовірності спонукатиме її до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).
Про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ризик того, що підозрювана ОСОБА_6 знищить, сховає або спотворить будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, свідчить наявність у неї доступу до відповідних документів (накази, розпорядження, посадова чи службова інструкція, інша документація, у тому числі, кадрова щодо її призначення на посаду директора «Державної установи Луганської Народної Республіки «Брянківський комплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг»).
Перебування підозрюваної ОСОБА_6 поряд з вказаними документами та об`єктами з одночасною відсутністю доступу до них органу досудового розслідування, свідчить про наявність у підозрюваної можливості знищити чи сховати вказані докази.
Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні, свідчить те, що підозрювана ОСОБА_6 , займаючи адміністративну посаду та здійснюючи повноваження керівника щодо інших працівників лікарні, які є свідкам її протиправних дій, особисто має можливість незаконно впливати на таких свідків.
Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить те, що підозрювана ОСОБА_6 продовжує добровільно співпрацювати із окупаційною владою держави-агресора Російської Федерації та представниками незаконних збройних формувань так званої «ЛНР», і далі має можливість здійснювати діяльність, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, шляхом вчинення інших протиправних дій.
Щодо розшуку.
Постановою слідчого від 03.11.2023 на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук.
Щодо перебування підозрюваної на окупованій території.
Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.
Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 внесено зміни до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 та викладено нову редакцію переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Згідно зазначеного переліку м. Брянка Алчевського району Луганської області з 07.04.2014 перебуває під тимчасовою окупацією та оточенні (блокуванні) з боку РФ та незаконних збройних формувань так званої «ЛНР».
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , тобто на території, яка віднесена до тимчасово окупованої Російською Федерацією території України.
Факт перебування підозрюваної ОСОБА_6 на тимчасово окупованій території України підтверджується:
- повідомленням ГВ ЗНД 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях про виявлене кримінальне правопорушення;
- протоколами оглядів від 28.06.2023, 29.06.2023, 03.07.2023, 01.08.2023 Інтернет-ресурсів, відповідно до яких виявлено та зафіксовано в мережі Інтернет відомості про колабораційну діяльність ОСОБА_6 , на посаді директора «Державної установи Луганської Народної Республіки «Брянківський комплексний центр соціального обслуговування населення (надання соціальних послуг»);
- протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- протоколами огляду за участю свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- висновком експерта по портретній експертизі;
- рапортом о/у відділу ГВ ЗНД 3 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях ОСОБА_9 про те, що ним здійснено перевірку місця перебування на обліку як внутрішньо переміщеної особи - ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_2 . Під час перевірки встановлено, що ОСОБА_6 за вказаною адресою не мешкає, оскільки перебуває на тимчасово окупованій території у м. Брянка Луганської області.
Таким чином, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території Луганської області.
Висновки.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
З огляду на те, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження ті обставини, що ОСОБА_6 набула статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також факт того, що сукупність доказів у своєму зв`язку вказують слідчому судді на достатність підстави вважати, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, її оголошено у розшук, слідчим суддею встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.
Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.
У зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також враховуючи факт її переховування від органу досудового розслідування, а також те, що у кримінальному провадженні зібрані докази, які у своїй сукупності свідчать про вчинення нею інкримінованого їй кримінального правопорушення, беручи до уваги його тяжкість та специфіку, а також те, що у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого злочину їй може бути призначено покарання у виді реального позбавлення волі на строк до десяти років, дані про особу підозрюваної, до неї може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Щодо застави.
Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.
Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.
Оскільки ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до переліку, перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави слідчий суддя не визначає.
Інші питання.
Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.
Визначення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, тобто визначення, таким чином строку тримання особи під вартою, здійснюється лише під час застосування щодо особи запобіжного заходу, що відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, можливе після затримання особи, а слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.
Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.
Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.
Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору Лисичанської окружної прокуратури Луганської області ОСОБА_5 .
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1