Справа № 601/499/20
Провадження №1-кп/601/3/2024
У Х В А Л А

11 січня 2024 року Кременецький районний суд Тернопільської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в суді м. Кременець кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000468 від 15.11.2019 року про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 186 КК України, частиною 2 статті 185 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:

В судове засідання прокурор подала клопотанням про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185 КК України, які становлять суспільну небезпеку. 18 лютого 2020 року ОСОБА_3 судимий Кременецьким районним судом за ч. 1 ст. 289, ч.ч. 1, 2 ст. 186 КК України. Окрім того, розгляд кримінального провадження неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою ОСОБА_3 до суду без повідомлення про причини своєї неявки, до останнього неодноразово застосовувався привід, розгляд справи зупинявся, а самого ОСОБА_3 оголошували в розшук. Після встановлення місцезнаходження обвинуваченого, останній продовжував ігнорувати явку на судовий розгляд до Кременецького районного суду. Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого є забезпечення виконання ОСОБА_3 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти продовженню ним злочинної діяльності, його спробам переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 підтримала подане клопотання та просить його задовольнити з підстав, що викладені у ньому.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечили проти вказаного клопотання, оскільки у клопотанні не зазначені ризики і відсутні обставини, для обрання вищевказаного запобіжного заходу. Тому просять обрати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Окрім того, обвинуваченому встановлений адміністративний нагляд, тому він не ухилявся від явки до суду, а мав поважну причину такої неявки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті

Дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, яка під час судового розгляду клопотання, довела потребу застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки така міра запобіжного заходу забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому суд вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України, а також те, що наявні ризики передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_3 систематично ухиляється від явки до суду, тому може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення покарання та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Тому на думку суду, обрання більш м`якого запобіжного заходу чим тримання під вартою, в тому числі домашнього арешту, не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 4 статті 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи майновий стан обвинуваченого, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави у розмірі ближчому до мінімального - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560 гривень.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 194, 202, 331 КПК України, суд-

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали до 10 березня 2024 року.

Одночасно визначити розмір застави - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена, як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: код отримувача (код за ; Банк отримувача ДКСУ м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0003454.

У разі внесення застави у визначеному суддею розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити, що обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом, вимогою за визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Термін дії ухвали та обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 10 березня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складений та оголошений 11 січня 2024 року о 16 годині 00 хвилин.

Головуючий: