УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2023 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИЛА

До провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ініціатор скарги зазначає, що 01.08.2023 звернувся до СБ України із письмовою заявою про злочин, скоєний за ст. 111 КК України посадовими особами командування Сухопутних військ ЗСУ . Просить витребувати у командувача Сухопутних військ матеріали за його заявою про злочин від 01.08.2023, зобов`язати СБ України за наявних доказів скоєння ОСОБА_4 та його підлеглими за ст. 111 КК України, внести до ЄРДР матеріали за заявою ОСОБА_3 від 01.08.2023, забезпечити судовий контроль за виконанням рішення слідчого судді, адресати та ЗМІ висвітлити у соцмережах та ЗМІ факти злочинної діяльності та самоправства уповноважених державою осіб, що спрямовані на підрив боєздатності військ.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав, вказав, що після скерування заяви про злочин, не отримував рішення про її реєстрацію в ЄРДР. Зауважив, що він знайомий з військовослужбовцем ОСОБА_5 , який має вищу технічну освіту та великий досвід практичної роботи, є фахівцем з обслуговування літаків, в той же час, посадові особи кадрового центру Сухопутних військ України, визнають військовослужбовця ОСОБА_5 таким, що не підлягає переміщенню до командування Повітряних сил, фактично, на його думку, ОСОБА_4 як командувачем Сухопутних військ України вчиняється злочин, передбачений ст. 111 КК України. Не погоджуючись із таким, заявник неодноразово підіймав питання, щодо переведення ОСОБА_5 на посаду відповідно до його фахових здібностей, проте отримував відмови, в тому числі будучи присутнім і на службових нарадах різних рівнів. На його думку, відмовляючи у реєстрації в ЄРДР його заяви про злочин, службові особи СБ України вчиняють самоправство, та щодо чого заявник буде подавати заяву про злочин.

Уповноважена особа СБ України в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду скарги, відповідно до ч.3 ст.306 КПК України відсутність такої особи не є перешкодою для розгляду скарги. Водночас, від ГСУ СБ України на адресу суду скеровано листа, про те, що ГСУ в межах компетенції опрацьовано два примірники заяви ОСОБА_3 від 01.08.2023 № 289/3/війна, подані в інтересах ОСОБА_5 , які для розгляду в порядку ст. 218 КПК України скеровані до СУ ГУ СБУ в м. Києві та Київській області, у задоволенні скарги просили відмовити.

Слідча суддя дослідивши скаргу та долучені матеріали, вважає, що відсутні підстави для її задоволення.

Так, за приписами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, в тому числі, у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Як вбачається зі змісту скарги та встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 01.08.2023 звернувся до СБУ із заявою № 289/3/війна про злочин за ст. 111 КК України, скоєний посадовими особами Командування Сухопутних військ України. Доказів скерування такої заяви до скарги не долучено, в той же час отримання такої заяви адресатом підтверджується листом ГСУ СБУ.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проте, зміст ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий й прокурор, хоча й не проводять до моменту внесення в ЄРДР перевірку обставин, викладених в заяві, однак аналізують її зміст на предмет наявності достатніх відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про його вчинення. Якщо у заяві чи повідомленні відсутні вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вони не можуть вважатися такими, що підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то кримінальне провадження не може бути розпочато. Наведене узгоджуються з практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду, наведеній у постановах від 30.09.2021 справа №556/450/18, від 16.05.19 справа №761/20985/18, що має враховуватись судом відповідно до ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 01.08.2023 вих 289/3/війна вбачається, що останній фактично дії в інтересах ОСОБА_5 , не погоджуючись із листом за підписом т.в.о. начальника Управління персоналу штабу Командування Сухопутних військ ЗСУ ОСОБА_6 , відповідно до якого ОСОБА_3 надається відповідь, що за результатами розгляду Командуванням Сухопутних військ ЗСУ документів щодо переміщення військовослужбовця ОСОБА_5 не прийнято позитивного рішення.

В той же час, відповідно ст. ст. 1,2 КК України визначаються завдання Кримінального кодексу України - правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили. Також і підстави кримінальної відповідальності, якими є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Статтею 111 КК України передбачається відповідальність за державну зраду, тобто діяння, умисно вчинене громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній чи інформаційній безпеці України: перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, шпигунство, надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, такий злочин є особливо тяжким.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 , вбачається, що заявник фактично висловлює незгоду із рішенням, які прийняті у Командуванні Сухопутних військ ЗСУ щодо непереміщення військовослужбовця ОСОБА_5 .. Також, заявник безпосередньо під час розгляду скарги повідомив, що може і відкликати подану заяву, та прагне, що у такій спосіб СБУ посприяла у вирішенні кадрового питання щодо військовослужбовця ОСОБА_5 .

Окрім того, вирішуючи питання, щодо відсутності бездіяльності органу досудового розслідування у зв`язку із подачею ОСОБА_3 заяви про злочин, слідчою суддею враховується і те, що відповідно до листа СУ ГУ СБ України у м. Києві та Київській області було розглянуто заяву ОСОБА_3 за ст. 111 КК України, та виходячи зі змісту заяви, подія не містить складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Слідча суддя керується загальними засадами кримінального провадження, а саме принципами законності та верховенства права (пункти 1-2, частини 1 статті 7 КПК України). Слідча суддя також зазначає, що судове рішення повинно бути обґрунтованим і вмотивованим (частина 1 статті 370 КПК України). Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до правил оцінки доказів (частина 3 статті 370 КПК України).

Відповідно до усталеної судової практики, котра віддзеркалює принцип, пов`язаний із належним відправленням правосуддя, судові рішення повинні повно відображати мотиви, на яких вони ґрунтуються («Морейра Ферейра проти Португалії (№ 2)» (Moreira Ferreira v. Portugal (no. 2)) [ВП], § 84; «Папон проти Франції» (Papon v. France) (ухв.)).

Дослідивши зміст заяви ОСОБА_3 від 01.08.2023, повідомлення, які у зв`язку із її розглядом скеровувалися заявнику від СБ України, слідча суддя дійшла висновку, що вона не містить об`єктивних даних, які б свідчили про можливе вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 111 КК України, а отже відсутні підстави і для визнання незаконною бездіяльності уповноважених осіб СБ України.

Керуючись ст. ст. 7, 214, 303, 304, 307, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Служби безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1