Справа № 629/2299/22
Провадження № 1-во/629/2/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., за участю секретаря Торенко Ю.П., заявника ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описки,-

встановив:

13.12.2023 ОСОБА_1 , в порядку ч.1 ст.379 КПК України, звернувся до слідчого судді із заявою про виправлення описки, з вимогою зазначити в резолютивній частині ухвали Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 23.01.2023 замість статусу заявника статус потерпілого, вказавши «Скаргу потерпілого ОСОБА_1 ….задовольнити».

Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні на задоволенні заяви про виправлення описки наполягав.

Прокурор в судове засідання не з`явився, причину не явки не повідомив, повідомлення про надходження заяви було направлено на адресу прокуратури, неявка прокурора не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, які стосуються розгляду заяви, вбачається наступне.

Ухвалою слідчого судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 23.01.2023 задоволена скарга ОСОБА_1 на постанову дізнавача СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області Харитонова В.С. від 29.12.2022 про закриття кримінального провадження №0000089 від 13.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.

Так, судове рішення має бути викладено чітко, зрозуміло, грамотно (тобто не містити граматичних і стилістичних помилок, виправлень), а також повинно бути точним.

Відповідно до ч.1 ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених в ухвалі чи вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Ч.5 ст.371 КПК України передбачено, що виправлення в судовому рішенні мають бути засвідченні підписами суддів того складу суду, який його ухвалив.

Згідно з висновками викладеними в постанові колегії суддів другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 липня 2018 року (справа №127/13656/16-к), питання щодо неправильного застосування норм кримінального закону та призначення покарання, допущеного судом першої інстанції, віднесено до компетенції суду апеляційної інстанції і не є опискою, яку місцевий суд може виправити самостійно.

Відповідно до правової позиції, викладеній в ухвалі ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 13 серпня 2015 року, (справа №5/1787км.15), внесення виправлень, до резолютивної частини судового рішення, яке передбачає зміну норми закону про кримінальну відповідальність, за якою засуджується особа, не може бути здійснена у порядку ст.379 КПК України.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду.

Отже, суд вважає, що заявником фактично порушено питання про зміну резолютивної частини судового рішення шляхом включення в абзац перший відомостей про зазначення скаржника потерпілим, що не може бути предметом судового розгляду, який проводиться судом за правилами ст.379,380 КПК України, а тому заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.379 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 23.01.2023 - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя Олександр ТКАЧЕНКО