У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/109/24 № 1-кс/610/146/2024
м. Балаклія17 січня 2024 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000006 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

16.01.2024 до суду надійшло клопотання прокурора про арешт майна від 15.01.2024.

Предметом клопотання є майно: картонна коробка «Нової пошти» з номером накладної 0490 на ім`я ОСОБА_4 , в якій знаходиться кейс чорного кольору з електропилою.

Клопотання обґрунтовано тим, що 15.01.2024 під час огляду, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , у ОСОБА_4 , за його добровільною згодою, було виявлено та вилучено картонну коробку, в якій знаходиться чорний кейс з електропилою, яка являється об`єктом (предметом) кримінально протиправних дій, могла зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому на неї доцільно накласти арешт з метою збереження речового доказу та недопущення його знищення, пошкодження, приховування, перетворення або відчуження.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій клопотання підтримала та просила розглянути за її відсутності.

Представник потерпілого ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Під час розгляду клопотання з наявних у суду матеріалів справи встановлено наступне.

10.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) внесені відомості про вчинене кримінальне правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 190 КК України, кримінальному провадження присвоєний № 0000006.

Частиною 1 статті 190 КК України передбачено кримінальну відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Згідно з витягом з ЄРДР про внесення 10.01.2024 відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 190 КК України 09.01.2024 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_6 про те, що 28.12.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , невідомий чоловік, знаходячись на території відділення № 1 Нової Пошти, шляхом зловживання довірою, заволодів посилкою, яка прийшла на його ім`я.

З протоколу допиту потерпілого ОСОБА_5 від 12.01.2024 встановлено, що він є партнером Нової Пошти на підставі договору № У-1830 від 01.12.2023 та несе повну матеріальну відповідальність за збитки, завдані замовнику внаслідок порушення партнером умов договору. Від керівника відділення Нової Пошти № 1 ОСОБА_6 йому стало відомо, що 28.12.2023 приблизно об 11.00 год ОСОБА_4 під час огляду посилки, яка прийшла на його ім`я, в залі для отримання посилок забрав посилку, не сплативши її вартість та послуги за доставку, і пішов з відділення. З відеозапису камер відеоспостереження було встановлено, що ОСОБА_4 , отримавши свою посилку від працівника Нової Пошти ОСОБА_7 , відклав її на картон у задній частині приміщення. При цьому повідомив працівнику, що його посилку йому не винесли. Працівники Нової Пошти шукали посилку ОСОБА_4 протягом 30-40 хвилин. У цей час ОСОБА_4 забрав посилку та вийшов із приміщення Нової Пошти. У ході телефонних розмов ОСОБА_4 повідомляв, що 28.12.2023 його посилку не знайшли, а сам він поспішав на автобус, тому пішов з відділення без посилки.

З експрес-накладної № 0490 вбачається, що 27.12.2023 у відділення Нової Пошти № 1 надійшла посилка, де відправником зазначено ФОП ОСОБА_8 , одержувачем - ОСОБА_4 , оголошена вартість посилки - 2199 грн, послуги за доставку 141 грн, які має сплатити одержувач ОСОБА_4 .

Протоколом огляду місця події від 15.01.2024, який було проведено з 08.36 год по 09.28 год за адресою: Харківська область, Ізюмський район, с. Чепіль, вул. Дружби, поблизу буд. 41, встановлено, що ОСОБА_4 надав добровільну згоду на огляд картонної коробки з маркуванням Нової Пошти, в якій знаходився кейс чорного кольору з електропилою марки «LITHIUM ELECTRIC TOOL», яку було вилучено дізнавачем.

З пояснень ОСОБА_4 встановлено, що 21.12.2023 він замовив в інтернет-магазині електропилу. 27.12.2023 йому повідомили, що його посилка знаходиться у відділенні Нової Пошти, тому 28.12.2023 він поїхав до м. Балаклія із метою отримання цієї посилки. У відділенні Нової Пошти йому видали накладну, та він мав отримати посилку у залі для отримання відправлень. Коли йому працівник Нової Пошти виніс його посилку, ОСОБА_4 повідомив, що це не його посилка. Працівник, що видав посилку почав знов шукати посилку. В цей час ОСОБА_4 сховав посилку в іншому куті приміщення, а потів, впевнившись, що на нього ніхто не дивиться, забрав посилку, не сплативши її вартість та послуги за доставку, і вийшов з відділення.

Згідно із ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пункт 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна, як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Окрім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, тому є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою його збереження.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому первинному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначеного об'єкта, як речового доказу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на тимчасово вилучене 15.01.2024 в ході огляду місця події майно:

-картонну коробку Нової Пошти з номером накладної 0490 на ім`я ОСОБА_4 , в якій знаходиться кейс чорного кольору з електропилою марки «LITHIUM ELECTRIC TOOL»,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

3.Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1