провадження № 1-кп/361/704/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2024 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання обвинуваченої про зміну розміру застави у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0003774 від 29.10.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 про зміну розміру застави з 35 до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Клопотання мотивовано тим, що під час обрання запобіжного заходу обвинуваченій, було визначено розмір застави у розмірі 35 прожиткових мінімумі громадян. Відповідно до ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового, сімейного стану особи. Оскільки особа є раніше не судимою, своїми діями не завдала майнової шкоди, дії обвинуваченої не несли загрози для життя та здоров`я інших людей, тому обвинувачена провила суд зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. На думку обвинуваченої такий розмір застави буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки.

В судовому засіданні обвинувачена подане клопотання підтримала та просила суд його задовольнити.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді застави також підтримав. Просив суд врахувати, що обвинувачена не працює. Її мама виховує її дитину, і чим може вона дитині допомагає.

Прокурор покладався на розсуд суду.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення обвинуваченої та його захисника, думку прокурора, суд приходить до висновку, що подане клопотання підлягає задоволенню.

З огляду на ч.3 ст.26, п.18 ч.1 ст.3 КПК України, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесено до його компетенції цим Кодексом, а слідчий суддя, суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.2 вказаного Кодексу, завданнями кримінального провадження, наряду, із захистом особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також те, щоб до кожного учасника кримінального провадження застосовувалась лише належна правова процедура.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Частиною 1 статті 201 КПК передбачено право обвинуваченого, до якого застосовано запобіжний захід, його захисника звернутися до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Його копія та матеріали, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду (ч. 2 ст. 201 КПК).

Закон забороняє звернення із таким клопотанням раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею (ч. 5 ст. 201 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до листа Верховного Суду від 03.03.2022 № 1/0/2-22 слідчим суддям (суду) необхідно зважати на обставини воєнного стану та, за наявності необхідних для цього підстав, за клопотанням підозрюваного доречно ухвалювати рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу, для їх подальшого внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Відповідно до ч. 5 ст. 616 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого слідчий суддя, суд має право ухвалити рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу (в повному обсязі або частково), для внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.12.2023 визначено для ОСОБА_6 розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 93 940,00 гривень. Крім цього, на обвинувачену покладено ряд додаткових процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Запобіжний захід може бути змінений, коли це виправдовується обставинами справи, зумовленими виникненням нових обставин після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, а також виявленням тих, які існували раніше, але про які не було відомо сторонам на час прийняття рішення про застосування запобіжного заходу. Тож, загальною вимогою щодо змісту клопотання про зміну запобіжного заходу є зазначення в ньому нових обставин, які не були предметом судового розгляду при застосуванні запобіжного заходу у порядку ст. 194 КПК України.

У своєму клопотанні обвинувачена просить змінити зменшити розмір застави, оскільки вона є раніше не судимою, своїми діями не завдала майнової шкоди, дії обвинуваченої не несли загрози для життя та здоров`я інших людей, тому обвинувачена провила суд зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів доходів громадян. На думку обвинуваченої такий розмір застави буде достатнім для забезпечення її належної процесуальної поведінки.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Одночасно, стороною обвинувачення в судовому засіданні не надані заперечення проти клопотання про зменшення розміру застави.

З урахуванням викладеного, суд, зважаючи на практику ЄСПЛ, відповідно до якої з плином часу ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, значно зменшуються або ж взагалі зникають, суд вважає можливим зменшити розмір застави, визначений ухвалою суду від 26.12.2023 і визначити обвинуваченій ОСОБА_4 розмір застави достатнім для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 193, 194, 196, 201, 309, 376, 532 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання обвинуваченої задовольнити.

Змінити розмір застави, визначений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.12.2023, а саме зменшити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків передбачених КПК України, до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 58 400,00 грн.

У разі внесення застави, залишити обвинуваченій права та обов`язки, визначені ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.12.2023.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 17.01.2024.

Суддя ОСОБА_7