Справа 688/3971/23
№ 1-кс/688/299/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

05 лютого 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за №0000455 від 20 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Старший дізнавач СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Нетішинського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000455 від 20 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначив, що що 13 червня 2023 року, невстановлена особа, у невстановленому місці, шахрайським шляхом, під приводом надання роботи в країні Бельгія, в ході листування в месенджері «Вайбер», як абонент за номером телефону НОМЕР_1 , заволоділа грошовими коштами в сумі 8490,45 грн належних ОСОБА_5 , жительці м. Нетішин, які остання добровільно перерахувала через термінал банку «ПриватБанк» на картковий рахунок за № НОМЕР_2 (отримувач ОСОБА_6 ).

20 червня 2023 року відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000455 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Під час досудового розслідування, потерпіла ОСОБА_5 вказала, що 09 червня 2023 року, в інтернет мережі «Фейсбук», знайшла оголошення з приводу роботи в Бельгії, а саме робота пов`язана з упакуванням ліків. В оголошенні був вказаний номер мобільного телефону НОМЕР_1 , на який телефонувала через мобільний застосунок «Вайбер», де невідомий представився як куратор, який набирає людей та здійснюватиме супровід до самої Бельгії. Поїздка мала відбутись на автобусі. На його прохання відправляла фотознімок біометричного паспорту. В подальшому, в ході листування невідомий вказав, що необхідно зробити робочу візу, яку необхідно оплатити, а саме відправити грошові кошти на картковий рахунок який нібито належить йому. 13 червня 2023 року, близько 17:41 год, через термінал, що в приміщенні банку «ПриватБанк» по просп. Незалежності, 2, в м. Нетішин, остання перерахувала грошові кошти в сумі 8490,45 грн на картковий рахунок № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_6 (Код отримувача НОМЕР_3 , МФО отримувача НОМЕР_4 ). В подальшому, телефонувала через застосунок «Вайбер», невідомому чоловіку, на вказаний вище номер, при цьому останній запевнив, що наступного понеділку буде автобус яким буде їхати на роботу. Через деякий час, виявила, що повідомлення невідомим були видалені, на дзвінки невідомий не відповідає, а тому зрозуміла, що це є шахрай.

В ході досудового розслідування встановлено, що власником банківської карти № НОМЕР_5 , є ОСОБА_6 , житель м. Житомир, який 14 червня 2023 року перерахував кошти в загальній сумі 8000 гривень на рахунок отримувача за № НОМЕР_5 .

Інформація відносно банківської карти № НОМЕР_5 (основна картка НОМЕР_6 ), яка належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться у володінні АТ КБ «Приват Банк», юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, , відомості власника, фактичного місця реєстрації та інші види послуг, в сукупності мають суттєве значення для встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайський дій.

Постановою старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 15 січня 2024 року банківську карту № НОМЕР_5 та основну картку за № НОМЕР_6 , визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З метою встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайський дій, виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на грошові кошти в межах завданого збитку (8490 грн), що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_5 (основна картка за № НОМЕР_6 ).

Згідно з ч.1, 2 ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Прокурор ОСОБА_4 та дізнавач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000455 від 20 червня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кодексом порядку, у тому числі на рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи, що банківська карта № НОМЕР_5 та основна картка за № НОМЕР_6 , що знаходяться у володінні АТ КБ «ПриватБанк», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, дізнавачем доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою недопущення відчуження майна (зняття, перерахування грошових коштів) чи внесення змін про власників, слід накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаному банківському рахунку в межах завданого збитку.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження №0000455 від 20 червня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в межах завданого збитку (8490 грн), що знаходяться на банківському рахунку № НОМЕР_5 (основна картка № НОМЕР_6 ) Акціонерного Товариства «Приват Банк», юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1д, та адреса для кореспонденції: Україна, 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 30, , заборонивши використовувати та розпоряджатися грошовими коштами в межах завданого збитку (8490 грн).

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор ОГОРОДНІК