У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого суддіОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні подання голови Фастівського міськрайонного суду Київської області про вирішення питання щодо направлення кримінального провадження № 420 201 100 000 002 26 від 21 грудня 2020 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції,

за участю захисника ОСОБА_6 , -

В С Т А Н О В И Л А:

До Київського апеляційного суду 26.10.2023 надійшло подання голови Фастівського міськрайонного суду Київської області про вирішення питання щодо направлення кримінального провадження № 420 201 100 000 002 26 від 21.12.2020 стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.

Вказане подання голови суду винесено на підставі ухвали Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.10.2023 та обґрунтоване тим, що, як видно з обвинувального акта, місцем вчинення кримінального правопорушення є селище Глеваха Фастівського району Київської області, яке територіально на даний час віднесено до Фастівського району Київської області, однак до набрання чинності Постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX, даний населений пункт входив до складу Васильківського району Київської області, а тому і кримінальне провадження відноситься до юрисдикції Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Обвинувачений ОСОБА_5 , Київська обласна прокуратура та Фастівська окружна прокуратура про дату, час та місце розгляду подання повідомлені у спосіб, передбачений кримінальним процесуальним законом, неявка яких в судове засідання суду апеляційної інстанції не перешкоджає розгляду клопотання за приписами ч. 4 ст. 34 КПК України.

Заслухавши доповідь головуючого судді, пояснення захисника ОСОБА_6 , який підтримав подання суду та просив його задовольнити, перевіривши матеріали кримінального провадження № 420 201 100 000 002 26 від 21.12.2020 стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, та мотивування подання про визначення підсудності розгляду обвинувального акта у даному провадженні, колегія суддів дійшла наступного.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення.

Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом, а відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 № 1402-VIII, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом за нормою ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України.

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб?єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (п. 98 Рішення ЄСПЛ у справі "Фельдман проти України").

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду, як передбачено ч. 2 ст. 34 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК України, кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо:

1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності;

2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду;

3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження;

4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Водночас, абз. 6 вищезазначеної норми процесуального закону передбачено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

УказомПрезидентаУкраїнивід24.02.2022 за №64/2022 "ПровведеннявоєнногостанувУкраїні", щонабравчинностіодночаснознабраннямчинностіЗаконуУкраїни"ПрозатвердженняУказуПрезидента"ПровведеннявоєнногостанувУкраїні" № 2102-ІХвід24.02.2022, в Українівведеновоєннийстанз24.02.2022 строком на 30 діб, з подальшим його продовженням, зокрема, Указом № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, Указом № 259/2022 від 18.04.2022, затвердженим Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, Указом № 341/2022 від 17.05.2022, затвердженим Законом України № 2263-IX від 22.05.2022, Указом № 573/2022 від 12.08.2022, затвердженим Законом України № 2500-IX від 15.08.2022, Указом № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-IX від 16.11.2022, Указом № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженим Законом України № 2915-IX від 07.02.2023,Указом № 254/2023 від 01.05.2023, затвердженим Законом України № 3057-IX від 02.05.2023, Указом № 451/2023 від 26.07.2023, затверджений Законом України № 3275-IX від 27.07.2023 строком на 90 діб, тобто який тривав на час звернення прокурора до місцевого суду з обвинувальним актом у досліджуваному кримінальному провадженні - 30.08.2023 (а.п. 1, 2-17).

Нормою ч. 9 ст. 615 КПК України в редакції Закону України № 2462-IX "Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення окремих положень досудового розслідування в умовах воєнного стану" від 27.07.2022, що набрала чинності 25.08.2022, визначено, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Отже, первісною умовою визначення суду для розгляду кримінального провадження законодавчо визначено - за територіальною юрисдикцією вчинення кримінального правопорушення, що відповідає і положенням ч. 1 ст. 32 КПК України.

Як видно з матеріалів провадження, до Фастівського міськрайонного суду Київської області 30.08.2023 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 420 201 100 000 002 26 від 21.12.2020 стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, зі змісту якого випливає обвинувачення у внесенні службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, вчинене в селищі Глеваха Фастівського району Київської області, яке відповідно до Постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX, дійсно відноситься до Фастівського району Київської області.

Разом з тим, згідно ч. 3-1 Розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX.

До набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17.07.2020 № 807-IX, смт. Глеваха належало до Васильківського району Київської області.

Отже, досліджуване кримінальне провадження підсудне Васильківському міськрайонному суду Київської області.

Підстав вважати щодо неможливості з об`єктивних причин здійснювати цим судом правосуддя - не має.

А тому, слід дійти висновку, що подання голови Фастівського міськрайонного суду Київської області підлягає задоволенню, а матеріали кримінального провадження № 420 201 100 000 002 26 від 21.12.2020 стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, скеруванню для розгляду до Васильківському міськрайонному суду Київської області.

Керуючись ст. 34 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Подання голови Фастівського міськрайонного суду Київської області задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 420 201 100 000 002 26 від 21 грудня 2020 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 366 КК України, направити для розгляду до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д І:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3