УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2024 року

м. Харків

Справа № 638/6680/23

Провадження № 1-кп/638/844/24

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові матеріали кримінального провадження № 0000747 від 27 вересня 2022 року стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 402, частиною п`ятою статті 407 КК України,

установив:

27 червня 2023 року в провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 402, частиною п`ятою статті 407 КК України.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 28 червня 2023 року призначено кримінальне провадження № 0000747 від 27 вересня 2022 року стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 402, частиною п`ятою статті 407 КК України, до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Від захисника ОСОБА_5 до суду надійшла скарги в порядку статті 303 КПК України, в якій просить

1. визнати неправомірними дії слідчого Територіального відділу Державного бюро розслідувань у м. Полтава ОСОБА_6 в межах кримінального провадження № 0000747 щодо відмови у задоволенні клопотання.

2. витребувати від командира військової частини № НОМЕР_1 Міністерства оборони України Збройні сили України Оперативне командування «ПІВНІЧ» (11700, м. Новоград-Волинський, вул. Леваневського, 1:

- посвідчену копію протоколу затримання стрільця - помічника гранотометника стрілецького відділення 1 стрілкового взводу 1 стрілецької роти військової частини НОМЕР_2 (далі військовослужбовець), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке відбулось 07 вересня 2022 року у зв`язку з невиконанням, на думку керівництва військової частини, наказу командування частини НОМЕР_2 .

- відомості, де саме утримувався військовослужбовець ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в статусі затриманого.

- відомості про те, чи проводились медичні огляди військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в статусі затриманого

- посвідчену копію посвідченого витягу з Книги запису хворих військовослужбовців, які тримаються на гауптвахті за період тримання військовослужбовця ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в статусі затриманого.

Скарга мотивована тим, що протокол затримання ОСОБА_4 не складався. Під час затримання медична допомога ОСОБА_4 не надавалась. Таким чином, висновки слідчого ДБР ОСОБА_6 , викладені в оскаржуваній постанові, про те, що факт затримання військовослужбовця ОСОБА_4 , 07 вересня 2022 року на теперішній час не підтверджено, спростовуються вищенаведеними матеріалами кримінального провадження. Копію оскаржуваної постанови від 11 травня 2023 року про відмову у задоволенні клопотання захисник ОСОБА_5 отримав від слідчого ДБР ОСОБА_6 лише 13 червня 2023 року о 14 год. 12 хв. В серпні 2023 року на адресу захисника ОСОБА_5 надійшов конверт із оскаржуваною постановою, надісланого 16 червня 2023 року.

20 червня 2023 року захисник ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова із скаргою від 19 червня 2023 року в порядку статті 303 КПК України на неправомірні дії слідчого, однак вказана скарга не була розглянута, оскільки 24 червня 2023 року слідчий Територіального відділу Державного бюро розслідувань у м. Полтава вручив стороні захисту повідомлення про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та про відкриття сторонам кримінального провадження матеріалів, яке було вручено стороні захисту.

Крім того, захисник просив викликати та допитати в суді в якості свідків під час судового розгляду:

- командира батальйона військової частини НОМЕР_3 ОСОБА_7 ; - начальника медичної служби військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_8 ;

- командира 1 взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_9 ;

- стрільця 2 роти першого взводу 1 відділення ОСОБА_10 ;

- водія-телефоніста 2 роти 1 взводу 2 відділення ОСОБА_11 ; - командира 1 відділення 1 взводу 2 роти ОСОБА_12 ;

- стрільця 1 взводу 2 роти ОСОБА_13 .

У підготовчому судовому засіданні захисник та обвинувачений скарги підтримали з наведених в них підстав та просили їх задовольнити повністю.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив у задоволенні скарг відмовити, посилаючись на те, що клопотання було розглянуто під час досудового розслідування та винесено постанови. Крім того, згідно з положеннями частини третьої статті 303 КПК України, під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені лише рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті. А щодо виклику та допиту свідків зауважив, що сторона захисту не позбавлена права заявити відповідне клопотання, однак вже на іншій стадії судового процесу та не в порядку статті 303 КПК України.

За приписами частин 1, 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до статті 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого. Обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.

Частинами 1, 2 статті 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Щодо скарг захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на неправомірні дії слідчого територіального відділу Державного бюро розслідувань у м. Полтава ОСОБА_6 суд зазначає наступне.

Вичерпний перелік рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, наведений у частині 1 статті 303 КПК.

Відповідно до частини 2 статті 303 КПК, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

При цьому норми частини 2 статті 303 КПК не містять імперативних вимог щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-316 КПК (на що, зокрема, вказує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК).

Системний аналіз норм статей 314, 315 КПК України свідчить, що підготовче судове провадження є обов`язковою самостійною стадією кримінального процесу, метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Виходячи зі змісту частини 3 статті 314 та статті 315 КПК, у підготовчому судовому провадженні суд має право прийняти обмежене коло рішень та вирішити питання, пов`язані виключно з призначенням кримінального провадження до судового розгляду.

Чинний КПК України не надає повноважень суду до ухвалення вироку чи іншого рішення по суті справи оцінювати процесуальні дії чи бездіяльність та рішення органу досудового розслідування, оскільки з`ясування таких обставин виходить за межі компетенції суду на стадії підготовчого провадження та суд позбавлений можливості дослідити докази, що стосуються прийнятих процесуальних рішень слідчими та прокурором, такі обставини можуть бути досліджені під час судового розгляду, зокрема, під час дослідження доказів, на що сторона захисту має право звертати увагу суду.

Більш того, статтею 307 КПК України визначені рішення слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування. Так, відповідно до частини 2 цієї статті, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Згідно з положеннями частини 3 статті 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим КПК України.

Враховуючи наведене, у суду, який згідно статті 19 Конституції України діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, зокрема КПК України, відсутні підстави для прийняття за наслідками розгляду скарги, поданої в порядку статті 303 КПК України, процесуального рішення, зазначеного у скарзі захисника, а саме про визнання дій незаконними.

Відповідно до статті 208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України; якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого статтями 255, 255-1, 255-2 Кримінального кодексу України.

Так, захисником звернуто увагу суду, що затримання та процесуальні дії при затриманні були незаконними, однак жодного доказу на підтвердження вказаного захисник не надав, зокрема і самого протоколу затримання особи, а тому наразі незрозуміло, яким же було вказане тримання, чи відповідало воно вимогам кримінального процесуального закону, чи надавались зауваження щодо протоколу затримання, крім того, незрозуміло, чи розглядались вказані зауваження щодо вказаної процесуальної дії - затримання під час судового розгляду, зокрема під час обрання ОСОБА_14 запобіжного заходу, адже слідчий суддя наділений правом судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України).

Також суд враховує, що на стадії підготовчого засідання не досліджуються зібрані у кримінальному провадженні докази, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості перевірити інші доводи скарги захисника.

Крім того, згідно з положеннями частини третьої статті 303 КПК України, під час підготовчого судового засідання можуть бути оскаржені лише рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, передбачені пунктами 5 та 6 частини першої цієї статті, тобто 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом.

Відповідно до статті 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Як вбачається під час досудового розслідування клопотання було розглянуто та слідчою

винесено постанову, саме яка може бути предметом оскарження.

При цьому суд вважає, що клопотання сторін обвинувачення та захисту про виклик свідків слід вирішувати під час судового розгляду при визначенні обсягу та встановленні порядку дослідження доказів, оскільки за частиною 1 статті 65 КПК свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань, а відтак визначення кола свідків безпосередньо належить до процесу доказування, який знаходиться поза межами підготовчого судового провадження.

Суд наголошує, що сторони не позбавлені права заявити клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей, зокрема, чи подання їх самостійно, під час безпосередньо судового розгляду згідно положень статті 350 КПК України.

Враховуючи наведене, суд, розглядаючи вказані скарги в порядку частини 2 статті 303 КПК України, доходить висновку про відсутність правових підстав для їх задоволення.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому судовому засіданні також просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду по суті.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні зазначив, що йому необхідний час для з`ясування даних ще двох свідків, проти призначення судового розгляду обвинувального акту не заперечував.

З норм статті 314 КПК України вбачається, що після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Підготовче судове засідання відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; 3) повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; 4) направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відповідно до статті 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду; 2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; 3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні. 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду. Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 316 КПК України після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Підстави для закриття кримінального провадження відсутні. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено. Кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м. Харкова.

Пунктом п`ятим частини третьої статті 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

На підставі вищевикладеного суд доходить висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту стосовно ОСОБА_4 .

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені частиною другою статті 27 КПК України, відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 303, 314-316, 369-372, 376, 392-395 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні скарг захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на неправомірні дії слідчого Територіального відділу Державного бюро розслідувань у м. Полтава ОСОБА_6 - відмовити.

Сторона захисту не позбавлена права заявити відповідне клопотання на іншій стадії судового процесу.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000747 від 27 вересня 2022 року стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 402, частиною п`ятою статті 407 КК України, на 18 січня 2024 року об 11 годині 30 хвилин у приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, 52-В.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Викликати учасників кримінального провадження в судове засідання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та проголошено 12 січня 2024 року о 15 год 30 хв.

Суддя ОСОБА_1