Романівський районний суд Житомирської області
УХВАЛА
14 листопада 2023 року смт. Романів
В ході досудового розслідування встановлено, що 29.08.2023 зареєстровано повідомлення про те, що за адресою АДРЕСА_1 , працівники ПП «Метагро», смертельно травмувались ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , смерть яких настала внаслідок падіння металевої конструкції.
29.08.2023 в ході огляду місця події місця події за адресою: с. Булдичів, вул. Центральна, 69, на території ПП «Метагро», а саме території розташованої поблизу складу для зберігання сільськогосподарської продукції було виявлено зламану палицю розміром 37х7,5 см., яка на верхньому краю забруднена речовиною бурого кольору та згідно правил пакування запакована до паперового конверт №1, фрагменти зернят квасолі із речовиною бурого кольору, які запаковано до паперового конверту №2, дві підборочні лопати із дерев`яним держаком, три телескопічних навантажувачі з маркуванням «530-70» д.н.з. НОМЕР_1 , «531-70» д.н.з. НОМЕР_2 ., «532-70» д.н.з. НОМЕР_3 та металеву конструкцію з металевими опорами, які згідно правил пакування речових доказів опечатано.
Посилаючись на те, що зазначене майно є тимчасово вилученим майном, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення і може бути використане як докази, слідчий у даному кримінальному провадженні просить накласти арешт на зазначене майно, позбавивши власника та користувача права його відчуження, користування та розпорядження ним.
При розгляді клопотання прокурор просив частково задовольнити клопотання шляхом накладення арешту на майно зазначене у клопотанні, при цьому вважав, що відсутні підстави для заборони власникам телескопічних навантажувачів користуватися ними.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 також вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню, підстави для накладення арешту на всі три навантажувачі відсутні, вказав, що лише один з них міг зберегти на собі сліди злочину (проте за зазначив який саме). Проти накладення арешту на інше майно представник не заперечив.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до статті 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту частини 3 статті 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до долучених до клопотання відомостей місцем вилучення речових доказів є територія ПП «Метагро», керівником якого є ОСОБА_9 . Власником вилученого навантажувача JCB532-120 також є ОСОБА_9 , а власником навантажувачів JCB530-70 та JCB531-70 є ОСОБА_10 . Зазначене майно перебувало у фактичному користуванні ПП «Метагро».
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що транспортні засоби та інше майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідають критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Зокрема матеріали клопотання свідчать, що зазначене майно причетне чи може бути причетне до події кримінального правопорушення і може зберегти на собі слідову інформацію.
Ініціатором клопотання зазначено, що підставою накладення арешту є також необхідність призначення та проведення криміналістичних експертиз, зокрема товарознавчої експертизи.
Отже, вказане майно має відношення до кримінального провадження і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Ненакладення арешту на вилучене майно - зламану палицю, фрагменти зернят квасолі дві підборочні лопати із дерев`яним держаком, та металеву конструкцію з металевими опорами, із забороною права на відчуження, розпорядження та користування ним або менш обтяжливий спосіб його накладення може призвести до втрати слідів правопорушення, відчуження чи знищення майна, що, в свою чергу, призведе до втрати доказів у кримінальному провадженні і перешкодить досягненню мети кримінального провадження.
Частино 4 статті 173 КПК України визначено що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Враховуючи ту обставину, що на даний час не проведені усі процесуальні дії, при проведенні яких може виникнути необхідність використання навантажувачів, а також беручи до уваги наслідки арешту майна для їх власників, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що слід застосувати спосіб арешту майна у виді заборони розпорядження ним (відчуження чи знищення), без встановлення заборони користування таким майном.
При цьому, слідчий суддя зазначає, що арешт майна є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
Керуючись статтями 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 задовольнити частково.
Накласти арешт на зламану палицю розміром 37 х 7,5 см., яка на верхньому краю забруднена речовиною бурого кольору, фрагменти зернят квасолі із речовиною бурого кольору, дві підборочні лопати із дерев`яним держаком, металеву конструкцію з металевими опорами, позбавивши власника та/або користувача права відчуження, користування та розпорядження вказаним майном.
До скасування у встановленому законом порядку арешту зламану палицю розміром 37 х 7,5 см., яка на верхньому краю забруднена речовиною бурого кольору, фрагменти зернят квасолі із речовиною бурого кольору, дві підборочні лопати із дерев`яним держаком, залишити на зберіганні у Відділенні поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області, а металеву конструкцію з металевими опорами залишити на зберіганні в ПП «Метагро».
Накласти арешт на навантажувач телескопічний JCB532-120 реєстраційний номер НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_9 , і навантажувачі телескопічні JCB530-70 реєстраційний номер НОМЕР_1 та JCB531-70 реєстраційний номер НОМЕР_2 , які належать ОСОБА_10 , позбавивши власників та/або користувачів права розпорядження (відчуження чи знищення) даними транспортними засобами, без встановлення заборони користування таким майном.
До скасування у встановленому законом порядку арешту вказані транспортні засоби передати на відповідальне зберігання власникам.
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Житомирського апеляційного суду. Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1