ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/4/24 Справа № 705/1011/23 Доповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_1
УХВАЛА

08 січня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду ОСОБА_1 , перевіривши апеляційну скаргу, подану ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді від 24 березня 2023 року (№ 705/1011/23, 1-кс/705/209/23)

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Черкаського апеляційного суду з апеляційною скаргою про виправлення описки в ухвалі суду від 24 березня 2023 року.

Скарга мотивована тим, що 30 березня 2023 року ОСОБА_2 було отримано ухвалу суду від 24.03.2023 року, в якій наявна груба описка.

Просить апеляційний суд виправити описку в ухвалі суду по справі № 705/1011/23, 1-кс/705/209/23 від 24.03.2023 року, а саме: слово «вона» замінить на «він», що вказане на третій сторінці ухвали.

Суддя-доповідач, перевіривши апеляційну скаргу та додані до неї документи, приходить до наступних висновків.

Відповідно ст. 379 КПК, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Проте, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою, яка підлягає виправленню, граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають очевидний характер.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 березня 2023 року, скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Зобов`язано уповноважених службових осіб Уманського РУП ГУНП в Черкаській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_2 від 21.02.2023 року та розпочати досудове розслідування. У задоволенні іншої частини скарги відмовлено.

31.03.2023 року ОСОБА_2 подав до Уманського міськрайонного суду Черкаської області заяву про виправлення описи в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.03.2023 року (заявник зазначає, що ухвала датована 28.03.2023 року). Просив суд виправити слово «вона» на слово «він», що вказане на третій сторінці ухвали, оскільки вважає, що ця помилка має важливе значення і вплив на його життя.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 квітня 2023 року заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі № 705/1011/23 від 28 березня 2023 року залишено без змін.

Роз`яснено скаржнику його право на оскарження відповідної ухвали до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши наведену скаргу (заяву) на стадії вирішення питання про прийнятність, суддя-доповідач з`ясував, що питання стосовно виправлення описки щодо помилково, як вважає скаржник, зазначене слово «вона», а не «він» на третій сторінці ухвали суду від 24 березня 2023 року Уманським міськрайонний судом Черкаської області, з ініціативи ОСОБА_2 вже вирішувалося. Крім того, було роз`яснено порядок оскарження даної ухвали.

Проте, ОСОБА_2 не звертався із апеляційною скаргу на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 квітня 2023 року.

Таким чином, 25 грудня 2023 року ОСОБА_2 фактично звернувся до Черкаського апеляційного суду на підставі ч. 1 ст. 379 КПК з тим же самим питанням, яке Уманським міськрайонний судом Черкаської області вже виносилося на вирішення слідчого судді цього ж суду, і щодо якого 24.04.2023 року було прийнято, з наведенням відповідних мотивів, судове рішення.

Надаючи оцінку вищевказаним обставинам у ході вирішення питання щодо прийнятності заяви (скарги) ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 березня 2023 року, суддя-доповідач ураховує, що:

1) судові рішення суду ухвалюються, проголошуються, видаються, роз`яснюються або надсилаються учасникам судового провадження в порядку, передбаченому ст. ст. 369-380 КПК України;

2) суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні (ч. 1 ст. 379 КПК);

3) кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини /далі - ЄСПЛ/ (ст. 8 КПК);

4) норми кримінального процесуального закону, у тому числі положення ст. 379 КПК, не передбачають за наявності рішення з відповідного питання права і процедури повторного вирішення такого питання щодо виправлення описки з приводу одного і того ж факту.

Поруч із наведеним, КПК прямо не передбачає, які дії має вчинити суддя-доповідач у випадку встановлення на стадії вирішення питання про прийнятність, що скарга, яку особа ідентифікує як таку, подання якої передбачено ст. 379 КПК, за своїм змістом є заявою про виправлення описки в рішення, яке постановив слідчий суддя першої інстанції; та така заява стосується виправлення описки щодо відомостей, за результатами розгляду якої вже прийняте рішення, судом першої інстанції, і не оскаржувалася до суду апеляційної інстанції.

Проте у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 6 ст. 9 КПК).

Тому, до вищеописаної ситуації можуть бути застосовані положення, які регулюють порядок вирішення питання про прийнятність, передбачені ч. ч. 2, 4 ст. 304, ч. ч. 3, 4 ст. 399 КПК.

Ураховуючи вищезазначене та те, що право на звернення до суду не є абсолютним, реалізація цього права здійснюється на підставі та в порядку, передбаченому КПК, та суд не вирішує питання, які не віднесені до його повноважень КПК, ОСОБА_2 помилково звернувся до суду із скаргою (заявою) про виправлення описки в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24.03.2023 року, у зв`язку з чим його скарга від 25 грудня 2023 року у відповідності до вимог ст. ст. 2, 8, ч. 6 ст. 9, п. 1 ч. 2 ст. 304, п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 399 КПК України, суддя-доповідач -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі суду Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 24 березня 2023 року повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу, разом із апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає чинності з моменту її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців.

Суддя ОСОБА_1