Провадження № 1кп/712/398/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 186 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 126, ч. 3 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м. Черкаси перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 186 КК України та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 126, ч. 3 ст. 186 КК України.

Під час судового засідання прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. Своє клопотання обґрунтовує тим, що продовжують існувать ризики передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачені можуть переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, який не допитаний, перешкоджати кримінальному провадженню та вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував щодо заявленого клопотання прокурора та просив змінити запобіжний захід на більш м`який, вказуючи, що ризики передбачені ст. 177 КПК України перестали існувати та посилався на незадовільний стан здоров`я.

Обвинувачений ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу посилаючись на те, що ризики передбачені ст. 177 КПК України не підтверджені та перестали існувати.

Захисник просив обрати відносно обвинувачених більш м`який запобіжний захід, у виді цілодобового домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку учасників судового розгляду, вважає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.11.2023 обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії, який спливає 30.12.2023.

За положенням ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Порядок продовження строку тримання під вартою визначений ст. 199 КПК України.

Зокрема клопотання прокурора повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою (ч. 3 ст. 199 КПК України).

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, яка згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» разом із Конвенцію про права людини і основоположних свобод застосовується судами як джерело права, стосовно підходу до розгляду доцільності продовження строків тримання особи під вартою, яке ґрунтується на презумпції, що після спливу певного проміжку часу навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням позбавлення волі, а тому судовим органам потрібно надати інші пояснення продовження тримання особи під вартою. Більше того, підстави подальшого тримання під вартою повинні бути чітко вказані національними судами («Єлоєв проти України», «Харченко проти України», п. 99).

Тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (справа «Боротюк проти України», п. 61).

У п. 62 зазначеного рішення ЄСПЛ вказав, що існує презумпція на користь звільнення з-під варти. Доводи «за» і «проти» такого звільнення не повинні бути «загальними й абстрактними». У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів.

Отже, наявність підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою має бути ретельно перевірено, суд повинний зазначити конкретні, а не абстрактні підстави для тримання особи під вартою, розглянути можливість застосування альтернативного запобіжного заходу.

Як вбачається з клопотання про продовження запобіжного заходу, позиція прокурора зводиться до того, що ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати та не змінилися.

Враховуючи наявні відомості про осіб ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які раніше були неодноразово судимі, відсутність у них соціально-стримуючих факторів, їх обізнаність про суворість покарання, передбаченого санкціями статей за якими вони притягуються до відповідальності, суд не може виключити можливість, що у разі зміни запобіжного заходу на більш м`який, обвинувачені не будуть переховуватися від суду та не будуть продовжувати скоювати інші злочини. Крім того, з об`єктивних причин на даний час не допитані.

Оцінюючи питання стійкості соціальних зв`язків обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 суд зазначає, що сімейний стан обвинувачених, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей враховується під час їх оцінки. Під соціальним зв`язком зазвичай розуміють соціальну дію, що виражає залежність і сумісність людей або груп; це сукупність особливих залежностей одних соціальних суб`єктів від інших, їх взаємні відносини, які об`єднують людей у відповідні соціальні спільності і свідчать про їх колективне існування. Чим більш міцними є соціальні зв`язки, тим більше вони будуть відігравати стримуючу роль для обвинувачених, стимулюватимуть належне виконання ними своїх процесуальних обов`язків.

Із наявних у матеріалах клопотання документів вбачається, що ОСОБА_4 одружений, має двох дітей. Зазначені відомості, без сумніву, свідчать про те, що ОСОБА_4 має соціальні зв`язки належного рівня, однак, наявність цих факторів не є соціально стримуючими,що зможе запобігати ризикам, передбаченим у ст. 177 КПК України.

Посилання обвинуваченого ОСОБА_5 на незадовільний стан здоров`я, суд сприймає до уваги, однак не вважає, що вказані обставини є такими, які дають можливість на даний час змінити запобіжний захід на більш м`який. Крім того, ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» за зверненням особи, надає медичну допомогу в установленому порядку.

Керуючись ст.ст. 331, 369-372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 60 днів, тобто по 18.02.2024, включно.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 60 днів, тобто по 18.02.2024, включно.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1