Провадження № 1-кс/761/311/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 на повідомлення старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про підозру у кримінальному провадженні № 0000051, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:

23 листопада 2023 року захисник підозрюваного ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення від 19 липня 2023 року про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000051, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2022 року, складене старшим слідчим слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 .

Як на підставу звернення до суду зі скаргою, адвокат ОСОБА_3 посилається на те, що повідомлення від 19 липня 2023 року ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, необґрунтоване та не відповідає вимогам статей 276 - 277 КПК України, оскільки на час повідомлення ОСОБА_6 про підозру у кримінальному провадженні не було проведено судово-економічну експертизу щодо встановлення матеріальної шкоди заподіяної кримінальним правопорушенням. Висновок експерта від 21.07.2023 № СЕ-19/111-23/35632-ЕК за результатом проведеної судової економічної експертизи у кримінальному провадженні №0000051 отримано слідчим лише 24 липня 2023 року. До того ж, даним висновком встановлено розмір матеріальної шкоди 1 882 186,28 грн., яка відрізняється від розміру шкоди, зазначеного в повідомленні про підозру, а саме 2 258 623,54 грн. Більше того зазначив, що повідомлення ОСОБА_6 про підозру від 19 липня 2023 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України також має невірну правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , оскільки не відповідала фактичним даним кримінального провадження. Зазначена правова кваліфікація була не вірною як на момент складення та вручення оскаржуваного письмового повідомлення про підозру, так і залишається невірною і на час звернення до слідчого судді із відповідною скаргою.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав скаргу та просив її задовольнити з підстав у ній наведених.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_5 заперечували щодо задоволення скарги, мотивуючи свої доводи тим, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України є законним та обґрунтованим, на підтвердження чого надали матеріали кримінального провадження № 0000051 від 21 січня 2022 року, якими підтверджується його причетність до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення. При цьому вказали, що на час повідомлення ОСОБА_6 про підозру докази у своїй сукупності та взаємозв`язку відповідали тому мінімальному рівню стандарту достатніх доказів для підозри, що закріплений у п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, і давали стороні обвинувачення підстави для повідомлення ОСОБА_6 у вчиненні ним кримінального правопорушення за викладених в ній обставин. Крім того зазначили, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 09 серпня 2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на два місяці та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. У подальшому, строк дії вказаних обов`язків ухвалами слідчих судді від 18 вересня 2023 року та 16 листопада 2023 року було продовжено. Вказане свідчить про те, що слідчим суддею під час застосування і продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу було встановлено, що докази, зібрані органом досудового розслідування, доводять наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Крім того зазначили, що КПК України передбачає можливість зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення щодо підозрюваного шляхом повідомлення про нову підозру, до повідомлення про підозру уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення може відбуватись шляхом прийняття слідчим, прокурором відповідного рішення у формі постанови. У відповідності до вказаних положень, слідчим СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 постановою від 19 липня 2023 року змінено кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0000051 від 21 січня 2022 року, з ч. 3 ст. 191 КК України на ч. 5 ст. 191 КК України. Тому наголосили, що сторона захисту дійшла помилкового висновку, що зміна правової кваліфікації є підставою для скасування повідомлення про підозру.

Заслухавши доводи адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчого ОСОБА_5 , дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також матеріали досудового розслідування кримінального провадження № 0000051 від 21 січня 2022 року, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, як встановлено в ході судового розгляду, слідчими слідчого управління ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000051, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2022 року, під процесуальним керівництвом Київської міської прокуратури.

19 липня 2023 року старшим слідчим слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 здійснено повідомлення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, згідно з п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

У свою чергу, порядок повідомлення про підозру врегульований Главою 22 КПК України.

Зокрема, положенням ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік випадків, за наявності яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру, та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких належать слідчий чи прокурор.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, зокрема містити наступні відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

За змістом ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, вивченню слідчим суддею підлягає сукупність наявних доказів, зібраних під час досудового розслідування, які підтверджують ймовірне судження, припущення, попередній висновок про причетність конкретної особи до вчинення кримінального правопорушення.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи недоведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, при вирішенні питання про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, слідчий суддя виходить з тих міркувань, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет наявності обґрунтованої підозри, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише в тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Обставини здійснення підозрюваним ОСОБА_6 конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 23 жовтня 1994 року № 14310/88 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Крім того, у справі «Фокс, Кампбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року № 12244/86, № 12245/86 та № 12383/86 суд зазначив, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованого підозрюваному ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, слідчий суддя вважає, що обґрунтованість підозри, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня, а обставини, на які посилається захисник у своїй скарзі, мають бути вирішені під час судового розгляду. У той же час, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не наділений процесуальними повноваженнями вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали скарги в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, очевидно необґрунтованих чи недопустимих суджень, висновків та формулювань не встановив, у зв`язку з чим скарга адвоката ОСОБА_3 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 22, 276-278, 303, 306-307, 309, 376, 481, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 на повідомлення старшого слідчого слідчого управління ГУ НП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 про підозру у кримінальному провадженні № 0000051, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України - залишити без задоволення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1