ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

секретарів судового

засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі кримінальне провадження № 0000312 про обвинувачення

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вільха Дзержинського району Житомирської області, громадянина України, неодруженого, немаючого на утриманні неповнолітніх дітей, працюючого в Державній екологічній інспекції, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

за ст. 368 ч.1 КК України,

з участю:

прокурора ОСОБА_8

обвинуваченого ОСОБА_7

захисника ОСОБА_9

в с т а н о в и в :

Згідно обвинувального акту, відповідно до наказу начальника Державної екологічної інспекції Поліського округу від 23.07.2018 № 28-ОС ОСОБА_7 призначений на посаду головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду (контролю) атмосферного повітря Управління державного екологічного нагляду у Житомирській області - державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу.

Відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», п. 1 примітки до ст. 364 КК України, ОСОБА_7 є працівником правоохоронного органу та службовою особою, яка за спеціальним повноваженням здійснює функції представника влади.

Згідно з пунктами «г» та «е» ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить, зокрема, складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, а також надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, інформування дозвільних органів про надані приписи суб`єктам господарювання, що здійснюють діяльність на підставі дозволів у сфері охорони навколишнього природного середовища, та здійснення контролю за їх виконанням.

Відповідно до п. 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування), надає центральним і місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписи щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовищ, складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 2421 КУпАП від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій.

Згідно з посадовою інструкцією головний спеціаліст відділу державного екологічного нагляду (контролю) атмосферного повітря - державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу зобов`язаний, зокрема, проводити перевірки (у тому числі документальні), складати відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, надавати обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, складати протоколи про адміністративні правопорушення та розглядати справи про адміністративні правопорушення, накладати адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 32 Закону України «Про державну службу» на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки, додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Згідно ст. ст. 3, 22 Закону України «Про запобігання корупції» головному спеціалісту відділу державного екологічного нагляду (контролю) атмосферного повітря Управління державного екологічного нагляду у Житомирській області - державному інспектору з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 забороняється використовувати свої службові повноваження або своє службове становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, а в разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язаний невідкладно вжити заходів щодо запобігання одержання такої неправомірної вигоди.

Однак, у порушення вищезазначених норм законодавства ОСОБА_7 , являючись службовою особою Державної екологічної інспекції Поліського округу, діючи умисно з метою одержання неправомірної вигоди, вирішив вчинити злочин у сфері службової діяльності за наступних обставин.

10.07.2020 посадовими особами Державної екологічної інспекції Поліського округу, у тому числі, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 , складено акт № 331 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання, а саме КСП «Україна-Черняхів-1», вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

У подальшому, 15.07.2020 у вечірній час доби приблизно у період часу з 19 год. 30 хв. по 21 год. представник КСП «Україна-Черняхів-1» ОСОБА_10 на проспекті Миру у місті Житомир зустрівся з державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 . Під час вказаної зустрічі ОСОБА_7 діючи умисно, з метою незаконного збагачення, висловив прохання ОСОБА_10 надати йому грошові кошти в сумі 1000 (одна тисяча) доларів США за те, що він складе інший акт перевірки, в якому будуть складені мінімальні порушення природоохоронного законодавства.

Водночас, 15.07.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 за результатами виявлених під час позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства КСП «Україна-Черняхів-1», проведеної з 08.07.2020 по 10.07.2020, винесено припис № 42/2.5, копію якого 23.07.2020 отримав представник КСП «Україна-Черняхів-1» ОСОБА_10 . Пунктом 12 вказаного припису передбачено надання КСП «Україна-Черняхів-1» у строк до 01.08.2020 Державній екологічній інспекції Поліського округу довідки про кількість забраної підземної води за період з 01.01.2020 по 10.07.2020.

23.07.2020 близько 20 год. 00 хв. під час зустрічі з ОСОБА_7 поблизу церкви у с. Вільха Романівського району Житомирської області, останній повідомив ОСОБА_10 , що у довідці, яку має надати КСП «Україна-Черняхів-1» за результатами усунення недоліків, вказаних у приписі № 42/2.5 від 15.07.2020 необхідно буде вказати певну кількість використаної підземної води, що дозволить йому зменшити суму штрафу з ста тисяч гривень до чотирьох тисяч гривень. Кількість використаної води, яку необхідно вказати у довідці, ОСОБА_7 зазначив, що повідомить після виходу з відпустки, надавши при цьому роз`яснення по кожному пункту порушення зазначених у приписі, та які саме документи необхідно підготувати та надати до Державної екологічної інспекції Поліського округу відповідно до зазначених у довідці строків.

03.08.2020 о 08 год. 45 хв. ОСОБА_7 зателефонував ОСОБА_10 та домовився про зустріч поблизу будівлі Державної екологічної інспекції Поліського округу за адресою: м. Житомир, вул. Л. Качинського, 12, під час якої близько 10 год. 15 хв. ОСОБА_7 , продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на одержання неправомірної вигоди, з метою незаконного збагачення, діючи умисно, повідомив ОСОБА_10 , що у довідці необхідно вказати кількість забраної підземної води у розмірі «623 м3», а також висловив прохання надати разом з довідкою раніше обумовлену неправомірну вигоду у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США.

У подальшому, продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на одержання неправомірної вигоди, з метою незаконного збагачення, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 03.08.2020 ОСОБА_7 близько 12 год. 50 хв., перебуваючи у сквері за будівлею будинку правосуддя (Майдан Соборний,1), що між вулицями Рильського та Кафедральною у м. Житомирі, отримав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду у розмірі 1000 (одна тисяча) доларів США.

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_7 кваліфіковано за ст. 368 ч.1 КК України, що виразились у проханні надати неправомірну вигоду для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, та одержання такою службовою особою неправомірної вигоди.

Обвинувачений ОСОБА_7 вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнав, ситуацію, яка сталася, вважає провокацією. Показав, що до Інспекції надійшла скарга на КСП «Україна-Черняхів-1» в сфері екології, проведення перевірки доручили відділу, в якому працював. Видано направлення на її проведення, комісією здійснено виїзд на місце дислокації підприємства. Головою комісії був ОСОБА_14, а його ( ОСОБА_11 ) призначено відповідальним за перевірку. Під час першого виїзду до КСП керівництва на підприємстві не було, була лише бухгалтер. За відсутності керівництва перевірку проводити не могли, бухгалтер надала номер директора ОСОБА_12 , з яким здзвонився, погодили дату зустрічі. Через деякий час ОСОБА_12 зателефонував, повідомив, що дуже зайнятий, а тому буде людина, яка буде контактувати з комісією під час перевірки та надасть всі необхідні документи, він у свою чергу заперечень не висловив. В подальшому надійшов телефонний дзвінок від ОСОБА_13 , який повідомив, що представляє КСП та запропонував зустрітися поруч з будинком Правосуддя в м. Житомирі. Зустрілись, познайомились, він повідомив ОСОБА_13 необхідні для перевірки документи, перелік яких останній записав собі в блокнот. При цьому, ОСОБА_13 продемонстрував йому велику пачку грошей, яка знаходилася в блокноті. Оскільки спливав 10-ти денний строк, відведений на перевірку, а ОСОБА_13 документи не надав, зателефонував йому, на що останній повідомив, що перебуває в м. Києві і попросив про зустріч поза робочий час, на що погодився. Ввечері зустрілися, однак ОСОБА_13 жодного необхідного документа не привіз і повідомив, що ОСОБА_12 уповноважив його вирішити питання перевірки фінансовим шляхом, у свою чергу він відповів, що фінансовими питаннями не цікавиться і знову наполіг на наданні необхідного переліку документів. В наступну зустріч ОСОБА_13 жодного документа не привіз, знову наголошував на фінансовій частині вирішення питання, повторно повідомив, що ці питання його не цікавлять. ОСОБА_13 запропонував випити пива, на що погодився. Хвилин 20 розмовляли, в ході спілкування ОСОБА_13 скаржився на своє фінансове становище і зазначив, що якщо він ( ОСОБА_11 ) погодиться на його умови, то він на цьому зможе заробити. Повідомив, що директор дає 40 тис. на перевірку для вирішення позитивних результатів за її наслідками. Він у свою чергу повторно дав відповідь, що ці питання його не цікавлять, перевірка буде проведена та в разі виявлених порушень, будуть приписи та штрафні санкції. Після проведеної перевірки комісією було складено акт, протоколи про адміністративні правопорушення, виписано припис, в який вніс всі виявлені порушення. Протоколи направили поштою на адресу КСП і пішов у відпустку. Зателефонували колеги, з`ясовували де протоколи, та ОСОБА_14 вручив ОСОБА_13 протоколи, припис. Коли ОСОБА_13 побачив, що всі виявлені порушення внесені до припису почав телефонувати і наполягати на зустрічі. Він повідомив, що у відпустці за межами міста, а ОСОБА_13 наполягав, повідомивши, що приїде в будь-яке місце, а тому повідомив адресу. У вечірній час ОСОБА_13 приїхав в с. Вільха, зустрілися біля церкви. ОСОБА_13 показав припис, а він почав роз`яснювати подальші його дії. ОСОБА_13 наголосив, що взяв у директора гроші, останній просив знизити штрафні санкції зі 100 тисяч гривень до 3 тисяч гривень. Він не мав жодного наміру вирішувати ці питання за гроші, проте ОСОБА_13 наполягав. У ОСОБА_13 грошей не вимагав, останній постійно наголошував про те, що директор дав йому гроші для вирішення питань. 03.08. зателефонував ОСОБА_13 і попросив привезти підписані протоколи, які він привіз та повідомив, що пізніше привезе довідку та домовилися про зустріч за Будинком правосуддя. Через деякий час ОСОБА_13 набрав його та повідомив, що чекає у сквері, де вони зустрілися. ОСОБА_13 передав йому довідку з грошовими коштами. Навіщо брав гроші пояснити не може, при цьому грошей не вимагав, а саме ОСОБА_13 наполягав на передачі йому цих коштів. Згодом він проаналізував дії ОСОБА_13 та вважає, що останній здійснював провокацію, завжди був ініціатором як дзвінків, так і зустрічей. Особисто він телефонував ОСОБА_13 на початку перевірки, коли останній не привіз документи та вдруге з проханням привезти підписаний директором КСП акт перевірки.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод, законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За ч.2 ст. 17 КПК України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

В свою чергу стандарт доведення «поза розумним сумнівом», визначений практикою ЄСПЛ (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A № 25), може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно вимог ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу, покладається на сторону обвинувачення безпосередньо у судовому засіданні.

Так, на обґрунтування винуватості ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення сторона обвинувачення посилається на фактичні дані, які досліджені судом безпосередньо в судовому засіданні та містяться в:

Свідок ОСОБА_10 показав, що з директором КСП «Україна-Черняхів-1» познайомився в червні 2020 коли шукав роботу, обставини знайомства не пам`ятає. Оскільки він є фахівцем в галузі бухгалтерського обліку та аудиту, ОСОБА_12 уклав з ним цивільно-правову угоду за цим напрямком, чи оплачувалася робота не пам`ятає, припустив, що напевно її здійснював на громадських засадах. В його обов`язки в КСП входило аналіз роботи підприємства, внесення пропозицій щодо прийняття правильних управлінських рішень. Від директора дізнався про призначення перевірки екологічною інспекцією та необхідність надати відповідні документи. Зустрівся з ОСОБА_11 надав правоустановчі документи КСП та документи необхідні для перевірки. ОСОБА_11 передав проект акту перевірки для підпису директором. В подальшому були складені протоколи. З ОСОБА_11 мав чотири зустрічі, їх ініціатором, окрім першої зустрічі, був ОСОБА_11 . Перша зустріч була робоча. При першій зустрічі дізнався, які ОСОБА_11 необхідні документи, і вже на другу зустріч їх привіз. Друга зустріч відбулася на Богунії, під час якої передав необхідні документи. Під час другої зустрічі домовились про третю. Під час другої зустрічі ОСОБА_11 просив надати документи, окрім установчих, довідку про кількість використаної води, оскільки в залежності від кількості води залежала сума штрафу, яку можна зменшити до 3-х тисяч грн. заплативши тисячу доларів. Він зрозумів, що ОСОБА_11 вимагає хабар і після цієї зустрічі звернувся в УСБУ із заявою. Третя зустріч з ОСОБА_11 відбулася в с. Вільха, в центрі села поруч з церквою. В ході розмови ОСОБА_11 роз`яснив, що 1000 доларів це за зменшення розміру штрафів та написав на шматочку паперу кількість води, яку необхідно вказати у довідці. Повідомив також про вимогу ОСОБА_11 директору, останній сказав вирішувати питання самостійно, а тому звернувся до СБУ. Близько 08 год. 45 хв. ОСОБА_11 зателефонував та призначив зустріч у сквері за судом. Потім зустрівся з ОСОБА_12 на заправці, де забрав довідку про кількість використаної води. Хто готував цю довідку йому невідомо, вона мала підпис та печатку. Зустрівся з ОСОБА_11 передав довідку та гроші, які йому перед цим вручили працівники УСБУ. Гроші передав з рук в руки, ОСОБА_11 бачив, що передаються гроші. Передавши гроші пішов в напрямку суду, а ОСОБА_11 в іншу сторону. Після цієї події в КСП не був, з директором не зустрічався, його діяльність була припинена після передачі хабара ОСОБА_11. Зазначив, що спочатку був згоден заплатити ОСОБА_11, але коли отримав протоколи про штрафні санкції, це його обурило, що стало підставою для звернення в УСБУ. Ствердив, що довідку від КСП не виготовляв, її йому надав директор ОСОБА_12 на заправці. Всі його поїздки зустрічей з ОСОБА_11 оплачував директор ОСОБА_12 . Мотивом співпраці з УСБУ було очищення держави від хабарників. Ствердив, що провокаційних дій не вчиняв та діяв за супроводженням працівників УСБУ.

Свідок ОСОБА_16 показав, що працює на посаді начальника державної екологічної інспекції. Під час дії карантину була заборона на проведення планових перевірок, проводились лише позапланові перевірки, які ініціювались лише за зверненням фізичних осіб. Перевірка КСП «Україна-Черняхів-1» проводилася за зверненням, видано направлення. Персональну відповідальність за опрацювання матеріалів перевірки несуть державні інспектори, що здійснюють перевірку. Перевірка здійснюється на місці чи на виїзді. Під час перевірки складаються приписи щодо усунення виявлених порушень. Акти підписують особи, що були на перевірці - комісія, а припис підписується інспектором. ОСОБА_11, якщо був зазначений в направленні, мав право виїзду для проведення перевірки.

Свідок ОСОБА_17 показав, що в Інспекції з 2018 займає посаду начальника відділу державної екологічної охорони. Основним обов`язком є контроль за робою відділу. ОСОБА_11 був у складі штату відділу, роботу якого контролював. Перевірка КСП «Україна-Черняхів-1» була позапланова, ініційована за зверненням громадян, на її проведення були направлені працівники з різних підрозділів, оскільки перевірка була комплексною. Всіх працівників, які була направлені на перевірку КСП не пам`ятає. Перед виїздом працівників для проведення перевірки обов`язково надавалось направлення на перевірку, тільки тоді можливий виїзд інспекторів. Від відділу роботу якого контролював, перевірку здійснювали ОСОБА_11 , ОСОБА_14 і ОСОБА_18 . До акту перевірки додаються додатки, за кожний додаток відповідає окремий відділ, який робить свою частину роботи і формується відповідний акт перевірки. Перевірка КСП була комплексною, оскільки скарга прийшла на всі ресурси, а тому для її проведення були залучені інспектори різних відділів. ОСОБА_11 складав акт перевірки, припис, додаток до акту про результати перевірки своєї частини, та розрахував суми штрафів за виявлені порушення. Припис виноситься одним або кількома інспекторами, які у своєму напрямку виявили порушення. Особисто на місце перевірки КСП «Україна-Черняхів-1» не виїжджав, лише заслуховував доповіді інспекторів, які виїжджали на її проведення. Внутрішніми нормативними документами не передбачено обов`язку інспектора доповідати керівнику про хід проведення перевірки. Відповідно до форми звіту лише за наявності складання акту виписується припис і визначається сума штрафу. Для складання інспектором протоколу, акту, припису, погодження керівництва не потрібно. По КСП ОСОБА_11 доповідав, що було виявлено порушення та накладено штрафи. Скарг чи зауважень по перевірці КСП не надходило. Інспектор має право отримати документи для проведення перевірки. Директор чи уповноважена на це особа має отримати направлення на перевірку, з моменту вручення якого може проводитись перевірка. Планова перевірка розпочинається за 10 днів після вручення направлення, а позапланова - одразу після вручення направлення. Направлення або направляється поштою, або вручається особисто.

Свідок ОСОБА_19 показав, що працює в екологічній Інспекції на посаді заступника начальника відділу водних ресурсів. Проведення перевірки здійснюється лише за зверненнями, яка має бути погоджена Державною екологічною інспекцією, в послідуючому видається направлення на її проведення. За результатами перевірки інспекторами, які її проводили, у разі встановлення порушень, складається акт. Інспектор складає акт самостійно за ресурс, який ним перевірявся. Постанова складається інспектором самостійно, без погодження з керівництвом.

Свідок ОСОБА_20 показав, що працює в Державній екологічній інспекції Поліського округу на посаді заступника начальника відділу атмосферного повітря, за відсутності начальника відділу виконує його обов`язки. Щодо перевірки КСП «Україна-Черняхів-1» повідомив, що участі у перевірці не приймав, оскільки перебував у відрядженні у м. Рівне, був залучений до іншої перевірки. Пам`ятає, що влітку 2020 був в КСП, однак був відсутній керівник та не змогли вручити направлення про проведення перевірки, а тому її проведення було перенесено. Більше в КСП не був. Пам`ятає, що на прохання ОСОБА_11 , який перебував у відпустці, 23.07.2020 зустрівся з представникам КСП «Україна-Черняхів-1» і передав документи, а саме: постанови про адміністративні правопорушення. При цьому, будь-яких розмов з представником КСП не мав, лише передав документи.

Свідок ОСОБА_21 показав, що разом з ОСОБА_11 здійснювали перевірку КСП «Україна-Черняхів-1». Виїжджали на місце для проведення перевірки. Перевірка була комплексною, працювало багато інспекторів по різних напрямках. Був в КСП лише один раз. Всіх обставин перевірки не пам`ятає, оскільки прийшло багато часу. Особу на прізвище ОСОБА_13 не знає. Після закінчення перевірки були виявлені порушення, видано приписи.

Свідок ОСОБА_22 показав, що працює на посаді начальника відділу водних ресурсів. Підставою проведення перевірки КСП «Україна-Черняхів-1» було звернення групи громадян. Отримали погодження на перевірку, направлення і поїхали проводити позапланову перевірку вказаного підприємства. Входив особисто до складу групи, яка проводила перевірку КСП, куди виїжджали двічі. Під час першого виїзду було відсутнє керівництво, а тому не змогли розпочати перевірку. Вдруге виїжджали на місце втрьох з ОСОБА_11 і ОСОБА_23 . Прибувши в КСП, представились, надали направлення, повідомили перелік яких документів необхідно. В КСП повідомили, що їх пограбували, все викрали та за фактом крадіжки з підприємства відкрили кримінальне провадження. Попросили показати хоча б територію. Були на 3-х майданчикпх, їх оглянули, повернулись назад до контори та поїхали в Житомир. При об`їзді території факту забору води встановлено не було, в кущах було замічено свердловину за бетонною огорожею, однак ознак забору води не встановлено. Під час перевірки інспектори здійснюють перевірку кожний по своєму напрямку. В разі виявлення порушення складається акт перевірки, на підставі якого складається протокол та виноситься постанова про притягнення відповідальної особи до відповідальності за виявлені порушення, та видається припис. Протокол не потрібно погоджувати у керівництва, інспектор самостійно складає його по факту виявлених порушень. Довідка про збитки реєструється, потім керівник розписує її на відділ для нарахування збитків.

Свідок ОСОБА_24 показав, що працює на посаді директора КСП «Україна-Черняхів-1». ОСОБА_25 також працював в КСП на підставі цивільно-правового договору, його кандидатуру йому порекомендували. В обов`язки ОСОБА_13 входило нагляд за господарством, фермами, контроль за тим, щоб не розкрадали майно та кошти підприємства, а також вирішення інших питань, загалом займався вирішенням адміністративних питань та проблем підприємства, приймав участь під час проведення перевірок. Влітку 2020 року в КСП проводилась перевірка, приїжджали екологи, оглядали всі об`єкти на предмет дотриманням норм. Не мав часу цим займатися, а тому доручив це ОСОБА_13 . В ході перевірки у інспекторів виникли питання з приводу забору води та водонапірної вежі. Особисто у нього неправомірної вигоди ніхто не вимагав, лише ОСОБА_13 натякав про закриття питання фінансовим шляхом, а він у свою чергу відповів, що усі питання мають бути вирішені лише законним шляхом. При цьому, ОСОБА_13 не говорив про те, що гроші вимагають і не називав їх розмір. Надали перевіряючим пакет необхідних документів. Фактично перевіркою займався лише ОСОБА_13 . Про передачу грошей ОСОБА_11 дізнався з шпальт "Житомирінфо". Ніяких коштів ОСОБА_13 для передачі ОСОБА_11 не давав. Після цієї події ОСОБА_13 зник, в КСП більше не з`являвся. Також повідомив, що коли його рекомендували на роботу мав інформацію, що останній нібито був співробітником служби безпеки. Зазначив, що службовий автомобіль ОСОБА_13 не надавав, кошти на його поїздки не оплачував та останній не звітував і не погоджував з ним свої виїзди. Зазначив, що довідка, яка йому надана для огляду в судовому засіданні від 31.08.02020 за № 62 (т.3 а.с.7) підписана ним особисто, а на довідці від 15.07.2020 без номеру підпис йому не належить (т.1 а.с.251). Також ствердив, що з ОСОБА_13 на заправці в с. Зарічани не зустрічався, жодних документів, в тому числі пред`явлену йому судом довідку від 15.07.2020 не надавав. Зазначив, що видача документів поза КСП та без реєстрації ним не допускається. Також показав, що після перевірки отримали постанови про накладення штрафів за виявлені порушення, які не оскаржували і напевно оплатили.

Також на обґрунтування обвинувачення надано витяг з ЄРДР від 16.07.2020за фактом вимагання громадянином, умовно позначеним «М», неправомірної вигоди для себе за вчинення ним дій, з використанням наданого йому службового становища (т.1 а.с.72); заяву ОСОБА_10 від 15.07.202 на ім`я начальника СБУ в Житомирській області з приводу протиправних дій з боку працівників Державної екологічної інспекції Поліського округу, а саме ОСОБА_7 , що виразились у вимаганні останнім неправомірної вигоди у сумі 1000 доларів США за не відображення в акті перевірки формальних порушень виявлених в ході перевірки КСП «Україна-Черняхів-1» (том 1 а.с.76); копію направлення № 279 від 26.06.2020 на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства КСП «Україна-Черняхів-1» (т.1 а.с.95); згоду ОСОБА_10 на залучення до конфіденційного співробітництва на проведення негласних слідчих (розшукових) дій від 16.07.2020 (т.1 а.с.109); акт № 331 від 10.07.2020 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (т.1 а.с.116); припис № 42/2.5 від 15.07.2020 (т.1 а.с.138); протокол 0058787 від 16.07.2020 (т.1 а.с.140); постанову від 16.07.2020 № 75823 про накладення адміністративного стягнення на директора КСП «Україна-Черняхів-1» ОСОБА_24 за ст. 82 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 850 грн. (т.1 а.с.141); протокол 004292 від 16.07.2020 (т.1 а.с.142); постанову про накладення адміністративного стягнення від 16.07.2020 №765-2.4 директора КСП «Україна-Черняхів-1» ОСОБА_24 за ст. 48 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 136 грн. (т.1 а.с.143); постанову про накладення адміністративного стягнення від 15.07.2020 №757-2.5 директора КСП «Україна-Черняхів-1» ОСОБА_24 за ст. 78 ч.1 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 136 грн. (т.1 а.с.145); протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії: аудіо, відео контроль особи щодо розмов цієї особи, звуків, рухів, дій, пов`язаних з її діяльністю, місць перебування у публічно доступних місцях» від 24.07.2020 (т.1 а.с.146); протокол огляду та вручення грошових коштів від 03.08.2020 (т. 1 а.с.173); протокол огляду від 03.08.2020 (т.1 а.с.178); протокол огляду від 04.08.2020 (т. 1 а.с.180); протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії: аудіо, відео контроль особи щодо розмов цієї особи, звуків, рухів, дій, пов`язаних з її діяльністю, місць перебування у публічно доступних місцях від 05.08.2020 (т. 1 а.с.194); протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії: спостереження за особою в публічно доступних місцях шляхом візуального спостереження від 05.08.2020 (т.1 а.с.199); протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у формі контролю за вчиненням злочину від 05.08.2020 (т.1 а.с.203); протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії: «зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж» від 06.08.2020 (т. 1 а.с.206); ухвалу № 2429т слідчого судді Житомирського апеляційного суду від 22.07.2020 (т. 1 а.с.230); протокол огляду від 05.08.2020 (т.1 а.с.250); висновок експерта №6/3-296 від 12.08.2020 (т.2 а.с.5); протокол огляду від 27.10.2020 (т. 2 а.с.14); наказ від 23.07.2018 № 28-ОС (т.2 а.с.104); заяву ОСОБА_26 на ім`я начальника Державної екологічної інспекції Польського округу з проханням прийняти міри до КСП «Україна-Черняхів-1», яке здійснює свою діяльність з порушенням екологічного законодавства, що шкодить навколишньому середовищу та здоров`ю місцевого населення, а саме підприємство здійснює викиди в повітря шкідливих речовин, земля під пилорамами та сушками не оформлена, через цілодобову роботу свердловин на території КСП в криницях почала пропадати вода, чадний дим з сушок та котлів, який викидається в повітря, шкодить здоров`ю місцевого населення та призводить до легеневих хвороб та великих затрат на лікування (т.2 а.с.110); лист погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) (т.2 а.с.112); колективне звернення жителів Черняхівського району з приводу порушень КСП «Україна-Черняхів-1» (т.2 а.с.114); погодження на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) Державною екологічною інспекцією Поліського округу на підставі звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави на КСП «Україна-Черняхів-1» (т.2 а.с.118); протокол огляду від 01.10.2020 (т.3 а.с.50).

Суд, здійснюючи судовий розгляд з дотримання загальних засад кримінального провадження, зокрема на основі змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, в межах висунутого обвинувачення, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши докази, надані стороною обвинувачення, дійшов висновку, що пред`явлене обвинувачення ОСОБА_7 не знайшло свого підтвердження в суді.

У відповідності з вимогами ч.3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України № 12-рп/2011 від 20.10.2011 визнаватися допустимими і використовуватися як докази в кримінальній справі можуть тільки фактичні дані, одержані відповідно до вимог кримінально-процесуального законодавства. Перевірка доказів на їх допустимість є найважливішою гарантією забезпечення прав і свобод людини і громадянина в кримінальному процесу та ухвалення законного і справедливого рішення у справі.

За ст. 84 КПК України доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження і підлягають доказуванню.

Водночас згідно з положеннями ст. 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 87 КПК України недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Згідно п.2 ч.3 ст. 87 КПК України недопустимими є також докази, що були отримані після початку кримінального провадження шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених цим Кодексом, для забезпечення досудового розслідування кримінальних проваджень.

Таким чином для використання доказів у кримінальному провадженні в розумінні критерію допустимості вони повинні бути: 1) отримані належним суб`єктом; 2) одержані з належного джерела; 3) належно закріплені на матеріальному носії.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.11.2019 (справа № 1-07/07) зробила правовий висновок про те, що "обов`язковим критерієм допустимості доказів є спосіб їх одержання, що ґрунтується на дотриманні визначеного законом порядку. Порушення такого порядку є безумовною перешкодою для використання доказів на підтвердження винуватості особи у вчиненні злочину. Адже, згідно з частиною третьою статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом".

Статтею 216 КПК України визначено підслідність кримінальних проваджень в залежності від видів, суб`єктів, а в окремих випадках і предмету злочинів. А статтею 218 КПК визначені територіальна підслідність проведення досудових розслідувань кримінальних проваджень.

Таким чином законодавець даними нормами Закону визначив підслідність кримінальних правопорушень за принципами: 1) їх підвідомчості (ст. 216 КПК, яка розмежовує підслідність конкретних злочинів між слідчими органами різних правоохоронних органів); 2) та територіальності (ст. 218 КПК).

Так, ч.1 ст. 216 КПК визначено, що слідчі органи Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування. А згідно вимог ч.1 ст. 218 досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, розслідування кримінального провадження, в тому числі проведення окремих слідчих (розшукових) дій органом, до компетенції якого КПК України не віднесено його здійснення буде прямим порушенням засади законності кримінального провадження та унеможливить виконання завдань кримінального провадження, визначених у ст. 2 КПК.

Про те, що докази мають бути отримані тільки уповноваженими на це особами (органами); способом і засобами, які призначені для одержання певних доказів; у процесі отримання доказів мають бути дотримані вимоги закону, що визначають порядок проведення конкретних дій, їхню послідовність, склад учасників; докази мають бути закріплені належним чином, зазначала й об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 24.05.2021 (справа № 640/5023/19). У цій справі колегія суддів дійшла висновку, що наслідком недотримання належної правової процедури як складового елементу верховенства права є визнання доказів, одержаних у ході досудового розслідування, недопустимими на підставі ст. 86, п.2 ч.3 ст. 87 КПК України, як таких, що зібрані (отримані) не уповноваженими особами (органом) у конкретному кримінальному провадженні, з порушенням установленого законом порядку.

Як убачається зі змісту інкримінованого обвинувачення ОСОБА_7 являючись службовою особою правоохоронного органу висловив прохання надати неправомірну вигоду для себе та одержав неправомірну вигоду від ОСОБА_27 . Крім того, як видно із заяви ОСОБА_10 він чітко вказав, що працівник Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 вимагає у нього хабар (т.1 а.с.76).

Отже органу досудового розслідування з самого початку достовірно було відомо те, що ОСОБА_7 згідно вимог ст. 2 ЗУ "Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів" являється службовою особою правоохоронного органу.

У зв`язку з цим, згідно ч.4 ст. 216 КПК України дане кримінальне провадження було підслідне виключно слідчим органам державного бюро розслідувань.

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства безперечно свідчить про те, що кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 не було віднесено до підслідності слідчих органів ГУНП в Житомирській області, а з самого початку досудового розслідування було підслідним органам державного бюро розслідувань.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження 16.07.2020 на адресу СУ ГУНП в Житомирській області надійшли матеріали УСБУ про вимагання головним спеціалістом-державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Поліського округу ОСОБА_7 неправомірної вигоди (т.1 а.с.74).

16.07.2020 слідчий СУ ГУНП в Житомирській області вніс відомості до ЄРДР за матеріалами правоохоронних органів (т.1 а.с.72).

16.07.2020 заступник начальника слідчого управління ГУНП в Житомирській області виніс постанову про визначення групи слідчих, яка здійснюватиме розслідування (т.1 а.с.78).

17.07.2020 на адресу заступника прокурора Житомирської області направлено повідомлення про початок досудового розслідування, зазначений лист отримано прокуратурою також 17.07.2020 (т.1 а.с.77).

Незважаючи на те, що повідомлення про початок досудового розслідування направлено та отримано прокуратурою лише 17.07.2020, в матеріалах справи міститься постанова заступника прокурора Житомирської області від 16.07.2020 про визначення групи прокурорів (т.1 а.с.81).

16.07.2020 на виконання доручення слідчого СУ ГУНП в Житомирській області - УСБУ надало повний пакет документів, які підтверджують, що ОСОБА_7 являється службовою особою правоохоронного органу (т.1 а.с.94,97). Незважаючи на вказану інформацію, слідчий, за погодженням з прокурором, подає клопотання до слідчого судді Житомирського апеляційного суду про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій (т.1 а.с.224). Та проводить на підставі ухвали негласні слідчі (розшукові) дії.

Та лише 27.07.2020 прокурор виніс постанову про доручення проведення досудового розслідування іншому органу досудового розслідування, а саме ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому (т.1 а.с.82).

Судом встановлено, що в порушення вимог КПК України, прокурор не вирішив питання про спрямування вказаного кримінального провадження щодо дій ОСОБА_7 для розслідування до належного правоохоронного органу, а відтак усі процесуальні та слідчі дії, що були здійснені слідчим органом СУ ГУНП в Житомирській області, не можна вважати законними.

Таким чином враховуючи, що слідчі органи СУ ГУНП в Житомирській області діяли поза межами наданих їм процесуальним законом повноважень, суд на підставі ст. 87 КПК України визнає недопустимими доказами протокол негласних слідчих розшукових дій від 24.07.2020 з додатками, які були проведені за дорученням слідчого СУ ГУНП в Житомирській області на підставі ухвали слідчого судді Житомирського апеляційного суду від 22.07.2020 та неможливість покладення їх в основу обвинувального вироку.

Твердження прокурора про те, що потребувала додаткова перевірка того чи ОСОБА_7 є службовою особою правоохоронного органу спростовано матеріалами УСБУ від 16.07.2020 на виконання доручення слідчого СУ ГУНП в Житомирській області, отримані останнім в цей же день (т.1 а.с.94,97).

Враховуючи наведене, відповідно до доктрини «плодів отруйного дерева», якщо джерело доказів є неналежним, то всі доказі, отримані з його допомогою, будуть такими ж, тобто недопустимими (рішення ЄСПЛ «Гефген проти Німеччични»).

З огляду на наведене, отримані за результатами протоколи негласної слідчої дії від 05.08.2020, 06.08.2020; протокол огляду та вручення грошових коштиів від 03.08.2020, проткол огляду від 03.08.2020 "«плоди отруйного дерева" - судом також визнаюься недопустимим доказом.

Відповідальність за ст. 368 КК України настає за умови, що службова особа прийняла пропозицію, обіцянку або одержала неправомірну вигоду, а так само попросила надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи не вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища. Зазначений злочин має формальний склад та вважається закінченим з моменту коли службова особа будь-яким чином прийняла пропозицію, обіцянку або одержала хоча б частину неправомірної вигоди, а так само попросила надати таку вигоду для себе чи третьої особи. Отже, виходячи з диспозиції ст. 368 КК, саме прохання з зазначенням суми неправомірної вигоди, вже є закінченим складом злочину.

Як вбачається з витягу ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення внесені за заявою ОСОБА_10 , як вимагання неправомірної вигоди, тобто як закінчений склад злочину. Отже, за умови вчинення закінченого злочину проводити контроль за вчиненням злочину діючим КПК не передбачено, оскільки контроль проводиться у випадку наявності підстав вважати, що готується вчинення або вчиняється тяжкий злочин. У даному кримінальному провадженні, замість проведення досудового розслідування за можливо вчинений злочин, про який повідомив ОСОБА_10 у своїй заяві від 15.07.2020, слідчий, прокурор здійснили ряд гласних та негласних слідчих розшукових дій не для розслідування можливо вчиненого злочину, а для проведення дій, метою яких було виявлення нового, ще не вчиненого злочину, а саме одержання службовою особою неправомірної вигоди, шляхом проведення спеціального слідчого експерименту з елементами підбурювання та провокації злочину.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 271 КПК під час підготовки та проведення заходів контролю за вчиненням злочину забороняється провокувати (підбурювати) особу на вчинення цього злочину з метою його подальшого викриття, допомагаючи особі вчинити злочин, який вона би не вчинила, як би слідчий цьому не сприяв, або з цією самою метою впливати на її поведінку насильством, погрозами, шантажем. Здобуті в такий спосіб речі і документи не можуть бути використані у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.7 ст. 271 КПК України прокурор у своєму рішенні про проведення контролю за вчиненням злочину, крім відомостей, передбачених ст. 251 цього Кодексу, зобов`язаний: 1) викласти обставини, які свідчать про відсутність під час негласної слідчої (розшукової) дії провокування особи на вчинення злочину; 2) зазначити про застосування спеціальних імітаційних засобів.

Як вбачається зі змісту протоколу за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у формі контролю за вчиненням злочину від 5.08.2020 зазначена дія проводилася на підставі листа прокуратури Житомирської області та постанови прокурора від 31.07.2020 про контроль за вчиненням злочину (т.1 а.с.203). Однак, незважаючи на тривалий час судового розгляду та вимогу сторони захисту, сторона обвинувачення під час судового розгляду не відкрила в порядку ст. 290 КПК України постанову прокурора від 31.07.2020 про контроль за вчиненням злочину та не надала її суду. Що позбавило сторону захисту й суд реалізувати принципи змагальності та навести суду свої аргументи про можливість використання результаті НС(Р)Д, які були отримані після реалізації дозволів на проведення відповідних дій.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суд у своїх постановах від 16.03.2017 (справа 5-364кс16), від 30.05.2023 (справа № 761/13685/14к) щодо необхідності відкриття процесуальних рішень, якими було надано дозвіл на проведення НС(Р)Д, коли у сторони обвинувачення була процесуальна можливість забезпечити їх розкриття.

При розгляді даного кримінального провадження у сторони обвинувачення був достатній проміжок часу з тим, щоб вона виконала необхідні дії щодо розтаємнення рішень на проведення НС(Р)Д та надала їх стороні захисту і суду.

Відповідно до ч.2 ст. 290 КПК прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ до матеріалів досудового розслідування, які є в його розпорядженні, у тому числі будь-які докази, які самі по собі або в сукупності з іншими доказами можуть бути використані для доведення невинуватості або меншого ступеня винуватості обвинуваченого, або сприяти пом`якшенню покарання.

Відповідно до вимог ч.12 ст. 290 КПК України якщо сторона кримінального провадження не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази.

Отже, законодавець встановив процедуру, яка забезпечує реалізацію права на справедливий суд у його процесуальному аспекту, тобто надає сторонам майбутнього судового розгляду ознайомитися із доказами кожної із них і підготувати правову позицію, що буде обстоюватись у змагальній процедурі судового розгляді.

Сторона обвинувачення не дотрималася вимог ч.2 ст. 290 КПК України не відкрила стороні захисту і не надала під час судового розгляду постанову прокурора від 31.07.2020 про контроль за вчиненням злочину, у зв`язку з цим суд визнає недопустимим доказом протокол за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії у формі контролю за вчиненням злочину від 5.08.2020 (т.1 а.с.205).

Як зазначалося вище відповідно до вимог ч.3 ст. 271 КПК під час підготовки та проведення заходів з контролю за вчиненням злочину забороняється провокувати (підбурювати) особу на вчинення цього злочину.

Зазначене відзначено і в сталій практиці ЄСПЛ, зокрема негласні операції повинні проводитися пасивним шляхом за відсутності тиску на заявника для вчинення ним злочину за рахунок таких засобів, як прийняття на себе ініціативи в контактах із заявником, наполегливе спонукання, обіцянку фінансової вигоди. Європейський Суд вказував, якщо обвинувачем висувають аргумент підбурювання, внутрішньодержавні суди зобов`язані розглянути його в рамках змагальної, ретельної, всебічної і переконливої процедури, при цьому на сторону обвинувачення покладається тягар доведення відсутності підбурювання. Межі судової перевірки повинні включати мотиви прийняття рішення про негласний захід, про ступінь участі правоохоронного органу в скоєнні злочину, а також про характер будь-якого підбурювання або тиску, якого зазнав заявник.

Для визначення провокації злочину Європейський суд встановив такі критерії: чи були дії правоохоронних органів активними; чи мало місце з їх боку спонукання особи до вчинення злочину, наприклад, прояв ініціативи у контактах з особою, повторні пропозиції, попри початкову відмову особи, наполегливі нагадування, підвищення ціни вище середньої; чи був би скоєний злочин без втручання правоохоронних органів; вагомість причин проведення оперативної закупівлі, чи були у правоохоронних органі об`єктивні дані про те, що особа була втягнута у злочинну діяльність, і ймовірність вчинення нею злочину була суттєвою. При цьому агентурна операція повинна бути попередньо узгоджена.

З досліджених в судовому засіданні протоколів НС(Р)Д вбачається, що з боку правоохоронних органів мало місце спонукання особи до злочину. Зокрема, при першій зустрічі демонстрація ОСОБА_10 перед ОСОБА_7 значної кількості грошових коштів, в послідуючому дзвінки ОСОБА_10 - ОСОБА_7 , наполегливі намагання зустрічі з останнім, приїзд в іншу місцевість, далеку від м. Житомира, незважаючи на те, що ОСОБА_7 повідомив, що перебуває у відпустці, умисне не подання документів. Крім того, як вбачається з показів свідка ОСОБА_24 , ОСОБА_10 натякав йому на вирішення питання фінансовим шляхом, при цьому не повідомляв про те, що інспектор екології вимагає неправомірну вигоду та її розмір. В послідуючому, невідомим шляхом ОСОБА_10 отримав довідку від 15.07.2020 на який підпис від імені директора ОСОБА_24 , останньому не належить, про що ствердив в судовому засіданні ОСОБА_24 . Отже зазначений документ був виготовлений та отриманий невідомим шляхом, тобто в поза процесуальний спосіб, що також свідчить про те, що директор ОСОБА_24 не був обізнаний про вимагання неправомірної вигоди та видачу фіктивної довідки.

Згідно сталої практики Європейського Суду з прав людини з метою перевірки дотримання права на справедливий судовий розгляд, у випадку використання таємних агентів Суд насамперед перевіряє, чи влаштовувались пастки (те, що зазвичай називається «матеріальним критерієм провокації»), і якщо так, то чи міг заявник у національному суді скористатися цим задля свого захисту (рішення у справі «Банніков проти росії»). Суд визначає пастку як ситуацію, коли задіяні агенти - працівники органів правопорядку або особи, що діють на їх прохання - не обмежуються суто пасивним спостереженням протиправної діяльності, а здійснюють на особу, за котрою стежать, певний вплив, провокуючи їх скоїти правопорушення, яке вона в іншому випадку не вчинила б, з метою зафіксувати його, тобто отримати доказ і розпочати кримінальне правопорушення (рішення у справі «Раманаускас проти Литви»).

Наведене вище дає підстави дійти до висновку про те, що ЄСПЛ чітко розмежував межі дозволеного під час проведення правоохоронними органами негласних слідчих (розшукових) дій. Тобто, якщо вказані працівники, з метою штучного збільшення показників боротьби зі злочинністю, спеціально залучають для цього підготовлену особу, яка в подальшому під їхнім контролем активними діями провокує особу для вчинення кримінального правопорушення, то докази на підтвердження винуватості здобуті в ході такої провокації суд зобов`язаний визнати, як недопустимі.

Суд критично оцінює покази ОСОБА_10 про те, що ОСОБА_7 висував вимогу у наданні неправомірної вигоди, оскільки вони суперечать розмовам зафіксованих в матеріалах НС(Р)Д. В жодній розмові ОСОБА_7 не висував вимогу про грошові кошти та їх розмір, а саме ОСОБА_10 в своїх репліках наголошував про розмір грошових коштів, стверджуючи, що це питання вирішено з директором КСП.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про те, що працівники правоохоронного органу не обмежилися пасивним розслідуванням, а мала місце провокація. При цьому, сторона обвинувачення не навела жодних переконливих фактичних даних на спростування таких висновків.

Використання прокурором доказів, отриманих унаслідок підбурювання, не можна виправдати суспільним інтересом.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про порушення прав обвинуваченого на захист під час досудового розслідування, оскільки за наявності факту підбурювання з боку свідка ОСОБА_10 , обвинувачений з самого початку був позбавлений права на справедливий судовий розгляд.

Згідно п.3 ч.2 ст. 87 КПК суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема порушення права особи на захист.

Докази за результатами контролю за вчиненням злочину здобуті органом досудового розслідування з порушенням порядку, встановленого КПК, оскільки отримані унаслідок провокації, а відтак відповідно до ст. 86 КПК - є недопустимими доказами.

Також слід звернути увагу на те, що клопотання слідчого ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому від 30.09.2020 (т.2 а.с.235,238) про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій погоджено прокурором, який не входить до складу групи прокурорів, що підтверджено наданими суду постановами про групу прокурорів від 16.07.2020, зміну групи прокурорів від 28.07.2020, однак в жодній з цих постанов прокурор ОСОБА_28 не включений в групу прокурорів (т.1 а.с.81,84), що відповідає й відомостям ІІ розділу Реєстру матеріалів досудового розслідування, долученого до обвинувального акту (п.2,8). Також суд звертає увагу, що, ухвали слідчого судді Хмельницького апеляційного суду від 31.07.2020, за результатами розгляду клопотань слідчого ДБР не відкривалися стороні захисту і не надавалися суду під час судового розгляду (т.1 а.с.238,241). Як і не були надані суду протоколи про результати негласних слідчих (розшукових) дій, отримані на підставі цієї ухваи суду.

В численних рішеннях Верховний Суд підкреслював, що обвинувальний вирок ухвалюється судом лише в тому випадку, коли вина обвинуваченої особи доведена поза розумним сумнівом. Також Верховний Суд визначав, що стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Таким чином, з урахуванням викладеного вище, в ході судового розгляду за наслідками всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ наданий учасниками судового розгляду з точку зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що висунуте ОСОБА_29 обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 368 ч.1 КК України, не знайшло свого підтвердження, оскільки достатніх та допустимих доказів на доведення у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, стороною обвинувачення не надано, судом не виявлено, в зв`язку з чим суд вважає, в силу презумпції невинуватості, закріпленої у ст. 62 Конституції України, виправдати ОСОБА_7 на підставі п.3 ч.1 ст. 373 КПК України, оскільки при судовому розгляді не доведено обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч.1 КК України.

Підлягає скасуванню арешт, накладений на майноухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.08.2020.

Процесуальні витрати віднести за рахунок держави.

Питання про речові докази, суд вирішує в порядку ст. 100 КПК України.

Керуючись ст.ст. ст. ст. 370, 373, 374 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

ОСОБА_7 визнати невинуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч.1 КК України та виправдати у зв`язку з відсутністю в його діях складу кримінального правопорушення.

Скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.08.2020.

Речові докази: грошові кошти в сумі 1000 доларів США, які видані ФЕВ УСБ України в Житомирській області, за серійними номерами купюр номіналом 100 (сто) доларів США: DB 60848423 B; KВ 92609732 Q; КА 02925810 А; АВ 85337813 U; НВ 43364580 F; FF 92624809 С; КН 23850366 А; КВ 40475843 І; НВ 71235089 F; НF 32456143 F, упаковано в спецпакет «ДБР» S 1022584, які передано на зберігання ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому - повернути їх володільцю (т.1 а.с.243); мобільний телефон Iphone 5 сірого кольору ІМЕІ НОМЕР_1 з сім-картою номер НОМЕР_2 , упаковано в спец пакет «ДБР» S 1022583 та передано на зберігання ТУ ДБР, розташоване у місті Хмельницькому - повернути ОСОБА_7 (т.1 а.с.243); білий аркуш паперу з обірваним верхнім та лівим краєм, на якому міститься рукописний текст, виконаний пастоподібним чорнилом чорного кольору «623» - зберігати в матеріалах судового провадження (т.1 а.с.182); довідку від 15.07.2020 - зберігати в матеріалах судового провадження (т.1 а.с.243-244).

Процесуальні витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, віднести на рахунок держави.

Вирок може бути оскаржений до Житомирського апеляційного суду через Богунський районний суд м. Житомира протягом 30 днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок, який набрав законної сили, обов`язковий для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Учасники судового провадження мають право отримати копію вироку. Копію вироку негайно вручити виправданому, захиснику та прокурору.

Суддя ОСОБА_1