Справа № 175/3434/23
Провадження № 1-кп/175/162/23
Ухвала

Іменем України

01 грудня 2023 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0000352 відносно

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку з відсутністю захисника ОСОБА_5 , прокурор заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Клопотання, з посиланням на практику Європейського суду з прав людини, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які, на її переконання, продовжують існувати та перешкоджають застосуванню альтернативних видів запобіжних заходів.

30.11.2023 року на електронну пошту суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 , у якому він просив розглянути клопотання прокурора без його участі та з підстав, які він озвучував при попередніх розглядах клопотань, просив змінити запобіжний захід ОСОБА_6 на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений зазначив, що завжди прибував до слідчого та не має наміру переховуватися від суду, а тому просив змінити запобіжний захід на запропонований захисником.

Обсудивши клопотання у нарадчій кімнаті, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За приписом частини 3 цієї статті за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його

дію на строк, що не може перевищувати двох місяців….

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому… обвинувачується.

Частина 2 статті 177 КПК України передбачає як підставу запобіжного заходу …наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що…

обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, діючий КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже, перш за все, суду слід перевірити чи підтверджується існування ризиків, на які посилається прокурор.

Судом установлено, що під час судового провадження ОСОБА_6 двічі продовжено дію обраного на досудовому слідстві запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній раз строком строком до 03.12.2023 року із можливістю внесення застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

У своїх попередніх ухвалах суд посилався на наявність ризиків, зазначених у клопотанні прокурора, які на переконання суду, до цього часу продовжують існувати та є реальними.

Оцінюючи ці ризики, судом ураховуються відомості про особу ОСОБА_7 , а також сукупність обставин, характеру і наслідків інкримінованих йому кримінальних правопорушень, віднесених ч.5 ст.12 КК України до категорії тяжких злочинів, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої наслідками не лише для конкретних осіб, а й для суспільства в цілому, та є достатніми для продовження дії найсуворішого запобіжного заходу ще на 60 днів.

З огляду на викладене, клопотання прокурора обґрунтоване та підлягає задоволенню, а доводи захисника на обґрунтування зміни запобіжного заходу на альтернативний, суд залишає поза увагою.

Як і у попередній ухвалі, суд вважає необхідним визначити розмір застави та покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

постановив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 19 грудня 2023 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою строком до 03.12.2023 року, продовжити на 60 днів, тобто до 29.01.2024 року.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу в розмірі 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка підлягає внесенню на депозитний рахунок: Одержувач платежу ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, Код , Код банку отримувача МФО: 820172, Рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Києва.

Призначення платежу: застава, як міра запобіжного заходу за обвинуваченого ОСОБА_4 (ухвала Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області по справі № 175/3434/23, ПІБ особи, яка вносила кошти).

У разі внесення ОСОБА_4 або іншою фізичною особою встановленої застави на вказаний депозитний рахунок, вважати, що ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

У разі внесення застави та звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 у зв`язку з цим з-під варти, покласти на нього строком до 29.01.2024 року наступні обов`язки:

- повідомляти прокурора чи суд про своє місце проживання;

- прибувати до суду за кожним викликом;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому обвинувачений проживає, без дозволу прокурора або суду;

- здати на зберігання до суду свій паспорт для виїзду за кордон та, у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання ним після звільнення зазначених обов`язків до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору і обвинуваченому, направити захиснику і начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1