Справа №760/2141/24
Провадження №1-кс/760/1533/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

29 січня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сокиряни, Чернівецької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000274 від 27.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000274 від 27.01.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 23:10 години 26.01.2024, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідування місці, незаконно придбав з метою збуту у невстановленої досудовим розслідуванням особи 33 (тридцять три) поліетиленових згортків блакитного кольору з кристалоподібними речовинами білого кольору, які містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якої обмежено - метадон.

Після чого, ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 23:10 години 26.01.2024, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідування місці, помістив 33 (тридцять три) поліетиленових згортків блакитного кольору з кристалоподібними речовинами білого кольору, які містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якої обмежено - метадон, в підлокотник салону автомобіля марки «Toyota» моделі «RAV 4», сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_7 та знаходився під керуванням ОСОБА_5 , тим самим почав незаконно зберігати наркотичний засіб, обіг якої обмежено - метадон, у салоні вищевказаного автомобіля з метою збуту.

В подальшому, 26.01.2024 о 23:10 годині поліцейськими ППОП №1 ГУ НП у м. Києві, за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 154, виявлено ОСОБА_5 , який перебував за кермом автомобіля марки «Toyota» моделі «RAV 4», сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 .

27.01.2024 за адресою: м. Київ, вул. Борщагівська, 154, під час проведення обшуку в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України автомобіля «Toyota» моделі «RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , слідчим виявлено та вилучено із салону автомобіля два 33 (тридцять три) поліетиленових згортків блакитного кольору з кристалоподібними речовинами білого кольору, які містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якої обмежено - метадон (фенадон), які ОСОБА_5 зберігав при собі з метою збуту.

Відповідно до висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 27.01.2024 №СЕ-19/111-24/5637-НЗПРАП надані на дослідження кристалоподібні речовини білого кольору містять наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон) та сильнодіючий лікарський засіб за міжнародними непатентованими або загальноприйнятими назвами - дифенгідрамін (димедрол). Загальна маса метадону (фенадону) становить 3,409 г.. Загальна маса дифенгідраміну (димедролу) становить 2, 57 г..

Метадон (фенадон), згідно Списку №1 «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» Таблиці 2 «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Кабінетом Міністрів України від 06 травня 2000 року №770, є наркотичним засобом, обіг якого обмежено.

Згідно наказу №634 від 29.07.2010 Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 №188» встановлено що до 0,02 г метадону є невеликим розміром, від 1,6 до 20,0 г, є великим розміром, 20,0 і більше, є особливо великим розміром.

Також, наявність у вилучених інших порошкоподібних речовинах білого кольору психотропних речовин на даний час встановлюється шляхом проведення експертизи матеріалів речовин та виробів експертами Київського НДЕКЦ МВС України.

Таким чином, орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу, з метою збуту, у великих обсягах, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України.

27.01.2024 о 04 год. 16 хв. в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України (фактичний час затримання 23 год. 35 хв. 26.01.2024).

Повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України здійснено 21.01.2024.

На переконання органу досудового розслідування, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 2 ст. 307 КК України карається позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Слідчий в клопотанні зазначає, що вина ОСОБА_5 , у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 307 КК України, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Під час досудового розслідування кримінального провадження, органом досудового розслідування, встановлено наявність відносно ОСОБА_5 ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, у зв`язку із зазначеними обставинами, на думку органу досудового розслідування, застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

На підставі викладеного, слідчий просить обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання про обрання міри запобіжного заходу та просив суд застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника. Пояснив суду, що здійснив придбання наркотичного засобу з лікувальною метою, у зв`язку з тим, що він є учасником бойових дій та після контузії має сильний больовий синдром голови.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000274 від 27.01.2024, в якому затримано та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_5 ..

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, в ході розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_5 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Ця підозра підтверджується зібраними по справі матеріалами.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Так, ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання, санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку особливо сильно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Крім того, ОСОБА_5 офіційно не працює, не має міцних соціальних зв`язків, що не перешкоджатиме останньому покинути місто Київ, з метою уникнення кримінальної відповідальності та перебувати тривалий час у розшуку.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява №33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») №31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Отже, такі відомості, у своїй сукупності дають достатні підстави для переконання того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, стороною обвинувачення належним чином обґрунтовано наявність ризику, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Суд погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення у зв`язку з тим, що підозрюваний не працює, суспільно-корисною працею не займається, та враховуючи зазначені обставини, погоджується із вірогідністю наявності ризику вчинення підозрюваним дій щодо продовження протиправної діяльності та вчинення нових злочинів.

Також, стороною захисту не надано слідчому судді доказів чи аргументів, які б безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного під вартою, також не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.

Крім того, ствердження захисника про відсутність у провадженні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, є такими, що не відповідають дійсності.

У зв`язку з чим, аргументи сторони захисту не спростували заявлені у клопотанні ризики, які слідчий суддя вважає доведеними прокурором, а саме ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення та впливу на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За таких обставин, застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а саме спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню, можливості незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження.

Обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у виді тримання під вартою у даному кримінальному провадженні не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 слідчим суддею, на даному етапі не встановлено та стороною захисту не доведено.

Суд вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні за №0000274 від 27.01.2024 потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 про який ідеться в клопотанні слідчого.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного, вагомість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, що йому загрожує, його майновий стан, відсутність відомостей про постійне місце роботи, сімейний стан.

Отже, оцінюючи у сукупності всі обставини на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, яке є тяжким за ч. 2 ст. 307 КК України, та трьох доведених ризиків, відомості щодо особи підозрюваного, слідчий суддя вважає, що на цьому етапі кримінального провадження обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п. 80 рішення у справі «Марченко проти України» про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України встановлено, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, співставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення та його наслідки з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також беручи до уваги матеріальний стан обвинуваченого, з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2024 складає 3028 грн. 00 коп., вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому п. 2 ч.5 ст.182 КПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обвинуваченого ОСОБА_5 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце проживання без повідомлення про це слідчого, прокурора, суду в рамках даного кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_5 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 194, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 27.03.2024 включно.

Визначити строк дії даної ухвали до 27.03.2024 включно.

Одночасно визначити розмір застави в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень 00 (нуль) копійок, яка може бути внесена як підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: Отримувач: ТУДСАУ в м.Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р: UA 1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце проживання без повідомлення про це слідчого, прокурора, суду в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно здійснює розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомляє усно і письмово слідчого суддю Солом`янського районного суду м.Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, строк дії яких встановити до 27.03.2024 включно з моменту внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважатиметься таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1