печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представників заявника ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання представника заявника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить скасувати накладений арешт на майно.

В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що арешт накладено незаконно та необґрунтовано.

У судовому засіданні представники заявника просили задовольнити клопотання.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, дійшов до наступного висновку.

Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження № 0001477 від 24.10.2022 р. за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 240, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою колегії суддів Київського апеляційного суду від 30.10.2023 року задоволено апеляційну скаргу прокурора та накладено арешт на майно.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПКУ України

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Доводи у клопотанні не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що у подальшому застосуванні арешту відпала потреба

Під час розгляду клопотання про скасування арешту прокурором доведено, що арешт накладено обґрунтовано та у арешті потреба не відпала. Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001477 триває, є необхідність у проведенні низки слідчих дій з метою встановлення фактичних обставен та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження. 29.06.2023 посадовим особам ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 повідомлено про підозру.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, підстав для скасування арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження не вбачається, відтак клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника заявника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», про скасування арешту майна- відмовитти.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1