Справа №766/1706/24
н/п 1-кс/766/1237/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000146 від 02.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся із клопотанням про накладення арешту на майно: зіп-пакет із кристалічною речовиною білого кольору, які упаковано до сейф-пакету № PSP 1099760; змиви з зіп-пакету, контрольний змив, первинне упакуванні, які упаковано у паперовий згорток з биркою NPU 0157566, що були вилучені 02.02.2024, в ході огляду відкритої ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , під деревом, які належить підозрюваному ОСОБА_4 , підозрюваній ОСОБА_5 , залишивши його у розпорядженні органу досудового розслідування.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню з наступних підстав:

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає конфіскації.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, якою визначено вимоги до клопотання про арешт майна, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, серед іншого, повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Клопотання слідчого не відповідає вимогам, встановленим ч.2 ст.171 КПК України, а саме: клопотання не містить мети арешту відповідно до ч.1 ст.170 КПК України та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна.

Слідчий цитує статті КПК України і в загальному зазначає про вилучене майно, але арешт просить накласти не на вилучене майно, а просто на «майно: зіп-пакет із кристалічною речовиною білого кольору, які упаковано до сейф-пакету № PSP 1099760; змиви з зіп-пакету, контрольний змив, первинне упакуванні, які упаковано у паперовий згорток з биркою NPU 0157566, ». То ж слідчому з прокурором необхідно визначитись зі статусом майна, про арешт якого він звернувся із клопотанням.

Клопотання не містить обґрунтування необхідності накладення арешту на майно, а тільки містить цитування статей КПК України, які регулюють питання накладення арешту на майно, зокрема визначають, що у клопотанні повинні бути зазначені ризики, які можуть наступити в разі незастосування арешту майна.

У клопотанні слідчий має довести, що існують конкретні обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна, а не перерахувати ці обставини.

Це має бути зроблено з урахуванням того, що майно перебуває у слідчого, тобто необхідно конкретно вказати хто може пошкодити, зіпсувати, втратити, знищити, використати, перетворити майно, передати, якщо майно не арештувати. Чи підлягає майно поверненню якійсь особі в разі ненакладення арешту, адже клопотання заявлене у кримінальному провадженні за ч.2 ст.307 КК України, в якій йдеться про збут наркотичних речовин, наркотичних засобів тощо. Адже наркотичні речовини вилучені з цивільного обігу.

Прокурору при зверненні з клопотанням про арешт майна необхідно врахувати чи є вилучена речовина майном в розумінні КПК України та наявність ризиків в разі незастосування їх арешту (ч.11 ст.170 КПК України). Так, в ході огляду були зафіксовані сліди злочину змиви з зіп-пакету. Невже змиви є майном. І як можуть бути арештовані змиви з зіп-пакетів, і чи можуть змиви існувати самі по собі без закріплення на певних матеріальних носіях.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Оскільки клопотання про арешт майна не відповідає вимогам, визначеним ст.171 КПК України, то відповідно до ч.3 ст.172 КПК України підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и л а:

Клопотання про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000146 від 02.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, повернути прокурору ОСОБА_6 .

Встановити строк у 72 години з моменту отримання вказаної ухвали прокурором ОСОБА_7 для усунення наявних у клопотанні недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1