Провадження № 1-кс/185/2215/23
27 грудня 2023 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда, громадянина України, не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, не працюючого, маючого середню освіту, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 27 грудня 2023 року, погодженим прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, 27 жовтня 2023 року, об 11 год. 30 хв. за повідомленням чергового чергової частини Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про те, що за адресою: АДРЕСА_1 необхідна допомога наряду ВРПП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, у зв`язку з вчинюваними правопорушником хуліганськими діями діючи відповідно до ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» та Інструкції про організацію службової діяльності органів поліції охорони під час виконання заходів з фізичної охорони об`єктів, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 577, за вказаною адресою прибув наряд Новомосковського РВ УПО в Дніпропетровській області у складі: поліцейського-водія групи реагування Новомосковського РВ УПО в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_8 (жетон № 0020427) та поліцейського-водія Новомосковського РВ УПО в Дніпропетровській області сержанта поліції ОСОБА_9 (жетон № 0020436).
За вказаною адресою у спальній кімнаті з кухонним ножем в руці перебував повністю оголений, агресивно налаштований ОСОБА_6 , який завдавав собі тілесних ушкоджень зазначеним ножем та відмовлявся виконувати законні вимоги поліцейських, а саме: покласти ніж та вийти з кімнати. Далі, для рятування життя ОСОБА_6 було прийнято рішення зайти до кімнати та за допомогою фізичної сили та спецзасобів припинити протиправні дії останнього.
З метою припинення завдання собі тілесних ушкоджень та припинення протиправних дій ОСОБА_6 , поліцейський-водій Новомосковського РВ УПО в Дніпропетровській області старший сержант поліції ОСОБА_8 та поліцейський-водій Новомосковського РВ УПО в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_9 наблизились до ОСОБА_6 .
Так, не бажаючи підкоритись законним вимогам співробітників поліції, ОСОБА_6 перебуваючи у приміщенні спальної кімнати будинку АДРЕСА_1 , розуміючи, що ОСОБА_8 та ОСОБА_9 є працівниками правоохоронного органу, одягнені у формений одяг та бронежилети, які повідомляли що вони знаходяться при виконанні своїх службових обов`язків, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті працівнику правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, ножем, який тримав у правій руці, маючи обґрунтовану можливість усвідомити, що поліцейські виконують службові обов`язки та перебувають у бронежилетах, умисно наніс ОСОБА_8 , який перебував поруч, один удар у не захищену частину тіла ділянку життєво важливих органів, а саме в область лівої щоки, заподіявши тілесні ушкодження у вигляді колотої рани лівої виличної ділянки, перелом альвеолярного відростка верхньої щелепи ліворуч зі зміщенням.
З метою припинення протиправних дій ОСОБА_6 , що виразилися у замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків та його затримання, ОСОБА_9 , відповідно до п. 4, п. 6, п. 7, п. 8 ст. 46 Закону України «Про Національну поліцію», застосував відносно ОСОБА_6 вогнепальну зброю.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ст. 348 КК України, а саме у замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
30 листопада 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України, а саме у замаху на вбивство працівника правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_6 вчинив особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, перебуваючи під загрозою застосування до нього суворого покарання, у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне провадження. Крім того, підозрюваному ОСОБА_6 відомі дані свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідство вважає, що останній може незаконно впливати на них, спотворюючи їх показання у вказаному кримінальному провадженні.
Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 підозру не визнав, заперечував у застосуванні до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив що він не хотів спричиняти шкоди працівникам поліції, він хотів завдати собі шкоди оскільки вони відмовлялися вийти з його кімнати. На даний час йому потрібне постійне лікування і за станом здоров`я він просто не виживе в умовах СІЗО.
Захисник адвокат ОСОБА_5 , категорично заперечував проти задоволення клопотання. На даний час ОСОБА_6 ампутували кінцівку, видалили нирку, селезінку і він потребує постійного медичного догляду. Вважає що підозра необґрунтована, ОСОБА_10 не вчиняв жодних хуліганських дій і наміру на вбивство працівників поліції не мав. Ризики зазначені в клопотанні безпідставні та недоведені.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
30 листопада 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України.
26 грудня 2023 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих по даному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
Так статтею 178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.
На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від дев`яти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, не одружений, офіційно не працює, на утриманні неповнолітніх дітей не має, раніше не судимий.
Крім того, відповідно до інформації КНП «ПЛІЛ» Павлоградської міської ради, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходився на лікуванні у відділенні анестезіології з ліжками інтенсивної терапії з 27.10.2023 року по 09.11.2023 року з діагнозом: Політравма. Вогнепальне проникаюче наскрізне поранення живота з пошкодженням селезінки та лівої нирки. Проникаюче колото-різане поранення передньої черевної стінки з пошкодженням печінки. Внутрішньочеревна кровотеча. Різана рана шиї. Вогнепальні кульові наскрізні поранення лівого стегна. Вогнепальний багато уламковий перелом нижньої лінії стегнової кістки з пошкодженням судинно-нервового пучка. Комбінований шок важкого ступеню. (стан після оперативного втручання від 27.10.2023 року лапаратомія, спленектомія, лівобічна нефректомія, санація дренування черевної порожнини. Ушивання ран шиї. Первинна хірургічна обробка рани лівої реберної дуги. Первинна хірургічна обробка вогнепальних поранень лівого стегна. Ампутація лівої нижньої кінцівки на рівні середньої третини лівого стегна).
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілого та свідків так і ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.
Ще однією складовою підстав застосування конкретного запобіжного заходу є наявність відомостей про те, що іншими запобіжними заходами виконання завдання кримінального провадження є неможливим.
Враховуючи встановлені в судовому засіданні при розгляді клопотання обставини, в тому числі і стан здоров`я підозрюваного, слідчий суддя вважає, що виконання завдання кримінального провадження можливе іншими запобіжними заходами ніж тримання під вартою і такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді, з покладенням на підозрюваного передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда, громадянина України, не одруженого, на утриманні малолітніх дітей не маючого, не працюючого, маючого середню освіту, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:
-прибувати по першому виклику до службової особи на визначений нею час;
- заборонити покидати будинок АДРЕСА_1 , у якому він мешкає цілодобово.
- не відлучатися із населеного пункту, у якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду.
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Строк дії ухвали до 28 січня 2024 року включно.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_6 домашнього арешту покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває справа.
Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1