БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний №497/2650/22
Провадження №1-кс/497/946/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення клопотання про скасування арешту майна

17.11.23 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали за клопотанням ОСОБА_2 про скасування арешту накладеного на тимчасово вилучене майно,

ВСТАНОВИВ:

До Болградського районного суду Одеської області 17.11.2023 року надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного на тимчасово вилучене майно на підставі ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області в кримінальному провадженні №0000660 від 26.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що постановою слідчого Відділення №1 слідчого відділу Болградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області кримінальне провадження №0000660 від 26.12.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення (злочину).

З цих підстав просив клопотання задовольнити.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

На підставі ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст.ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотання про скасування арешту майна, до матеріалів клопотання не долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту, або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

Також суд звертає увагу на те, що клопотання подане особою викладене російською мовою.

Відповідно до частини першої статті 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року № 10-рп/99 та від 14 липня 2021 року № 1-р/2021 фактично, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади. влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які застосовуються законом.

Також ч. 5 ст. 10 , п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантує Конституція України та забезпечує виконання законів України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року №2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч.6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім того, визначені закони. Частинами 1, 2 ст. 14 передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство розвивається державною мовою. У судовому процесі може змінюватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому за змістом ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII судочинство і діловодство в судах України здійснюється державною мовою.

У ч. 1 ст. 29 КПК України також регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Відповідно до Конституції України, КПК і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура, суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя, зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Переклад таких документів надає можливість слідчому судді чи суду з`ясувати наявність в особи, яка звертається, права на таке звернення, а також перевірити дотримання нею передбачених КПК вимог щодо змісту документа та його додатків, оскільки право на доступ до суду не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, щодо особливих умов прийняття скарги на рішення (п. 37 рішення Європейського Суду з правами людини від 18 листопада 2010 року у справі "Муста проти України" (заява № 8863/06)).

Цим процесуальним законодавством не передбачено залучення перекладача для перекладу самим слідчим суддею, судових процесуальних документів, переданих на їх розгляд, складених недержавною мовою.

За такими обставинами, що виходять із системного аналізу положення Конституції України (ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92), КПК України, законів України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (ст. 12), «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року N 2704-VIII (ст. 1, ч. 6 ст. 13, ч. 1, 2 ст. 14), документи мають бути викладені українською мовою (або в перекладі на українську мову).

Зазначений правовий висновок викладений в Постанові Верховного Суду від 19.09.2022 № 521/12324/18.

З огляду на зазначене, клопотання про скасування арешту майна повинно бути викладене державною (українською) мовою.

Враховуючи викладене, суд позбавлений можливості прийняти клопотання про скасування арешту майна до провадження та призначити до розгляду.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна ОСОБА_3 разом з доданими до нього матеріалами підлягають поверненню особі, яка його подала.

Суд роз`яснює ОСОБА_3 його процесуальне право на повторне звернення з клопотанням про скасування арешту майна після усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного на тимчасово вилучене майно повернути особі, що його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя: _________ ОСОБА_1