Провадження №: 1-кс/755/3017/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" вересня 2023 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002840 від 12.08.2023,

в с т а н о в и л а :

26 вересня 2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002840 від 12.08.2023.

Згідно розпорядження керівника апарату Дніпровського районного суду м. Києва від 28.09.2023 № 528, призначено здійснення повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями. Автоматизованою системою документообігу суду визначено слідчу ОСОБА_3 та передано провадження - 28вересня 2023 року.

Перевіривши клопотання, слідча суддя приходить до висновку, що його слід повернути особі, що її подала, виходячи з такого.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частина 1 ст. 84 КПК України, встановлює, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтею 22 КПК України передбачена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як вбачається зі змісту заяви, ОСОБА_2 просить скасувати арешт майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002840 від 12.08.2023, при цьому до матеріалів не додано документів на підтверджень повноважень особи подавати дане клопотання.

Обов`язок доведення свого процесуального статусу належить особі, що звертається до суду з відповідним клопотання у відповідності до положень ст. 22 КПК України, та не може покладатись на один і той самий орган чи службову особу, тобто слідчого суддю.

За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадку, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Наслідком таких недоліків є повернення клопотання.

Враховуючи вищевикладене, слідча суддя приходить до переконання про те, що ОСОБА_2 , яким подану скаргу, не підтверджено його повноваження відповідно до вимог КПК України на звернення із зазначеним клопотанням до суду, а тому клопотання підлягає поверненню.

Керуючись ст. 132, 170-174, 309, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

заяву ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002840 від 12.08.2023 - повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчої судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_1