УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу в.о. начальника ГУДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Бюро економічної безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга в.о. начальника ГУДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Бюро економічної безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).

На обґрунтування скарги заявниця зазначає, що ГУ ДПС у Кіровоградській області 15.08.2023 було направлено лист до Бюро економічної безпеки України щодо вжиття заходів стосовно ТОВ «АГРОСВІТ УКРАЇНИ», однак уповноважені особи Бюро економічної безпеки України не внесли відомості до ЄРДР у відповідності до вимог ст. 214 КПК України.

28.08.2023 на адресу ГУ ДПС у Кіровоградській області надійшов лист за підписом т.в.о. керівника Департаменту Бюро економічної безпеки України про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

У зв`язку з цим заявник просить зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Бюро економічної безпеки України внести до ЄРДР відомості про вчинені кримінальні правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Представник скаржника та уповноважений слідчий в судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду скарги повідомленні належним чином та завчасно, що у відповідності до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає, в тому числі, у невнесенні відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Звертаючись зі скаргою представник скаржника зазначає, що 15.08.2023 було направлено лист до Бюро економічної безпеки України щодо вжиття заходів стосовно ТОВ «АГРОСВІТ УКРАЇНИ».

Відповідно до п.2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Також, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що на думку представника скаржника має місце вчинення кримінальних правопорушень.

Разом з тим, слідчий суддя убачає, що зміст листа-звернення в.о. начальника ГУДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 від 15.08.2023, не містить відомостей про конкретні обставини вчинення, як вважає заявниця ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Разом з тим, слідчий суддя вважає доводи заявниці необґрунтованими, а викладені в заяві обставини не містять даних, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги не вбачається.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Відмовити у задоволенні скарги в.о. начальника ГУДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Бюро економічної безпеки України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 15.08.2023.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя