Справа № 283/1834/23
провадження №1-кс/283/444/2023
У Х В А Л А

31 липня 2023 року Малинський районний суд Житомирської області в складі під головуванням судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

заступника начальника СВ відділення поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання заступника начальника СВ відділення поліції №1 Коростенського РУП в кримінальному провадженні внесеному в ЄРДР за №0000224 від 29.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України

про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2023 року до Малинського районного суду Житомирської області надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що 29.07.2023 близько 09 год. 30 хв. в с. Скурати Коростенського району Житомирської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, керуючи автомобілем марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , від центра села в напрямку садиби №10 по вул. Воронці, в порушення вимог Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів Україні № 1306 від 10.10.2001, не обравши безпечної швидкості руху, не впоравшись з керуванням свого транспортного засобу, допустив до його заносу та виїзду на праве узбіччя, що призвело до знесення автомобілем дерев`яного паркану та заїзду на подвір`я вказаної садиби, де на той час перебувала ОСОБА_7 , на яку здійснив наїзд, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді фрагментарного відкритого перелому кісток правої гомілки в середній частині, які по своїй категорії відносяться до тяжкого ступеню важкості.

У відповідності до ст. 278 КПК України ОСОБА_5 29 липня 2023 року повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 286-1 КК України, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 29.07.2023 та схемою дорожньо-транспортної пригоди; результатом освідування на ступінь алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 за допомогою приладу «Драгер» від 29.07.2023, відеозаписом до нього; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 29.07.2023; протоколом допитом свідка ОСОБА_9 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 29.07.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 29.07.2023 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 29.07.2023; висновком СМЕ № 210 від 30.07.2023; слідчим експериментом за участю підозрюваного ОСОБА_5 .

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, підтверджується тим, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років, тому є підстави вважати що ОСОБА_5 , знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Прокурор та заступник начальника СВ ВП №1 клопотання підтримали та просили задовольнити.

ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 заперечили по суті клопотання, вважаючи його необґрунтованим, просили обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення заступника начальника СВ, прокурора, думку підозрюваного та захисника слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванні або ж створять загрозу суспільству. Таким чином, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості ОСОБА_5 переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що підозрюваний з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя має зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

На користь реального існування вказаного ризику слід віднести ту обставини, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке, у разі визнання його винуватості, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк від п`яти до восьми років.

Співставлення негативних для обвинуваченого наслідків у виді його покарання у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у разі доведення прокурором його винуватості у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Стороною захисту це ризик не спростовано.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілу, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків, потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі до восьми років, крім того у справі не з`ясовані обставини, встановлені під час кримінального провадження, не перевірено їх доказами, а тому обвинувачений, знаходячись на волі, може незаконно на них впливати або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що обґрунтовує позицію слідчого та прокурора про можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину свідчить про підвищену суспільну небезпеку. Підозрюваний хоча і вперше притягається до кримінальної відповідальності, однак підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 286-1 КК України, яке окрім наявного обґрунтованого повідомлення про підозру, запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується підозрюваному. Наявні наведені ризики є дійсними.

Також враховується, що ОСОБА_5 не має достатніх соціально стримуючих факторів, має молодий вік, не одружений, не має утриманців, що в сукупності свідчить про відсутність достатньо міцних соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання.

Виключною метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, альтернативні запобіжні заходи не в змозі гарантувати його належну поведінку, а в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки жоден із них не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Так, Європейський суд з прав людини у справах «Ілійков проти Болгарії», «Летельє проти Франції» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів», а особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При цьому, підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений даною ухвалою.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення та те, що він не працює, однак підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. 181,183,184,193,194,196,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не судимого,

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, починаючи з часу затримання 29 липня 2023 року з 17 години 20 хвилин до 29 вересня 2023 року 17 години 20 хвилин включно.

На підставі ст. 183 ч. 3 КПК України визначити розмір застави - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, достатньої для забезпечення підозрюваним обов`язків, що пов`язані з застосуванням запобіжних заходів, тобто 134 200,00 грн.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок (одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області код за МФО 820172 в ДКС України м. Київ р/р UA0000277 ) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення та підозрюваний підлягає звільненню з-під варти негайно та на підставі ст. 194 ч. 5 КПК України зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою слідчого, повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя