У Х В А Л А

13 вересня 2023 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ст.. слідчого Слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0002135 від 13.09.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України,

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання ст. слідчого СВ Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 , за погодженням із прокурором Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий послався на те, що слідчим відділом Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002135 від 13.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

За твердженням слідчого, у ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

12.09.2023 приблизно 22 год. 05 хв., у складі автопатруля «ЛЕМУР - 0106», інспектор взводу № 1 роти № 2 БПП у м. Борисполі УПП в Київській області ОСОБА_8 , будучи одягнутим у формений одяг, перебуваючи під час виконання службових обов`язків, знаходився на при дворовій ділянці місцевості, яка знаходиться поблизу будинку 3А по вул. Привокзальної м. Бориспіль Київської області, де в цей час на місці був присутній ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та голосно висловлювався нецензурною лайкою на адресу співробітників поліції. В подальшому, ОСОБА_5 продовжуючи вчиняти протиправні дії, діючи умисно, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, навмисно штовхнув працівника правоохоронного органу ОСОБА_8 у правий бік тулубу, в результаті чого ОСОБА_5 працівники поліції почали затримувати з метою недопущення з боку останнього подальшої протиправної поведінки. Під час затримання ОСОБА_5 працівниками поліції, останній почав чинити активний опір затриманню та в процесі цього, навмисно наніс не менше двох ударів правою ногою в область обличчя та не менше одного удару правою ногою в область правого плеча працівнику правоохоронного органу поліцейському ОСОБА_8 . Внаслідок злочинних дій ОСОБА_5 , згідно медичної довідки ББЛІЛ №305 від 13.09.2023, ОСОБА_8 , були заподіяні тілесні ушкодження у виді ЗЧМТ, СГМ, забою м`яких тканин обличчя зліва, саден ран обох кистей, забою м`яких тканин лівої гомілки, які мають ознаки легких тілесних ушкоджень.

Ґрунтуючись на цих обставинах, слідчий зазначає про наявність у діях підозрюваного складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту слідчий у клопотанні зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість застосування домашнього арешту. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення та поведінку підозрюваного після цього, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання та просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, вказав на наявність ризиків кримінального провадження. В свою чергу, підозрюваний та його захисник в судовому засіданні просили обрати домашній арешт у певний період доби.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що 13.09.2023 ОСОБА_5 повідо млено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Санкція ч. 2 ст. 345 КК України передбачає покарання у виді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, а тому, виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є законодавчо передбаченим.

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути враховані при обранні запобіжного заходу. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно із ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, тому враховуючи ст. 8, 9 КПК України слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. Тривала практика ЄСПЛ сформувала позицію, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Описана в клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Для визначення причетності ОСОБА_5 до подій вказаного кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема протокол заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 12.09.2023; протокол огляду місця події від 12.09.2023; медичну довідку ББЛІЛ №305 від 13.09.2023; висновок №476 від 12.09.2023, який підтверджує стан алкогольного сп`яніння у ОСОБА_5 ; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 13.09.2023; протоколи допитів свідків поліцейських ОСОБА_9 та ОСОБА_10 ; протокол перегляду матеріалів відеозаписів з відеореєстраторів службових автомобілів поліцейських від 13.09.2023; повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюванимОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. З урахуванням пояснень підозрюваного, а також долучених до клопотання матеріалів, суд погоджується із доводами прокурора про існування ризику спроб переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, суду. Отже, слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (у тому числі щодо належного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження. Про обрання відносно підозрюваного особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до підозрюваного особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного і не зменшить наявність ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу саме у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 23.00 год. до 06.00 год. наступного дня, а також зобов`язавши його виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України: прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, що провадить розслідування вказаного кримінального провадження, на визначений ним час; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 193, 181 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому залишати житло за адресою АДРЕСА_1 з 23.00 год. до 06.00 год. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, що провадить розслідування вказаного кримінального провадження, на визначений ним час; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Ухвала діє до 12.11.2023 року.

Негайно звільнити з-під варти в залі судового засідання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 15.09.2023р. об 08.30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1