Справа №760/8270/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000042 від 13.04.2021 року, за ч. 3 ст.176 КК України,-

встановив:

Старший слідчий слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, старший лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувсь до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Обґрунтовує своє клопотання тим, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042, від 13.04.2021 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 176 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до ч. 1 ст. ЗУ «Про телебаченні і радіомовлення», програма (телерадіопрограма) - поєднана єдиною творчою концепцією сукупність передач (телерадіопередач), яка має постійну назву і транслюється телерадіоорганізацією за певною сіткою мовлення.

Безпосередній технічний захист інформації згідно із ст.ст. 5, 8 Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах» забезпечується власниками відповідних інформаційно-телекомунікаційних систем, що використовуються під час супутникового мовлення телевізійних каналів із застосуванням засобів криптографічного захисту інформації - систем умовного доступу.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах» мовлення програм телеканалів здійснюється з використанням криптографічного захисту інформації, тобто використовується вид захисту інформації, що реалізується шляхом перетворення інформації з використанням спеціальних (ключових) даних з метою приховування/відновлення змісту інформації, підтвердження її справжності, цілісності, авторства тощо.

Відповідно до вимог статей Закону, а саме:

- статті 41 Конституції України, згідно якої гарантується право кожному володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності;

- статті 33 Закону України «Про авторські і суміжні права» згідно якої договори про передачу прав на використання творів укладаються у письмовій формі. В усній формі може укладатися використання (опублікування) твору в періодичних виданнях (газетах, журналах тощо). Авторська винагорода визначається у договорі у вигляді відсотків від доходу, отриманого від використання твору, або у вигляді фіксованої суми чи іншим чином;

- статті 35 Закону України «Про авторські і суміжні права» згідно якої об`єктами суміжних прав, незалежно від призначення, змісту, оцінки, способу і форми вираження, є передачі (програми) організації мовлення;

- статті 36 Закону України «Про авторські і суміжні права» згідно якої суб`єктами суміжних прав є організації мовлення та їх правонаступники;

- статті 41 Закону України «Про авторське право і суміжні права», згідно якої до майнових прав організацій мовлення належить їх виключне право дозволяти чи забороняти іншим особам: а) публічне сповіщення своїх програм шляхом трансляції і ретрансляції; б) фіксацію своїх програм на матеріальному носії та їх відтворення; в) публічне виконання і публічну демонстрацію своїх програм у місцях з платним входом. Організація мовлення також має право забороняти поширення на території України чи з території України сигналу із супутника, щ несе їх програми, розповсюджуючи органом, для якого цей сигнал із супутника не призначався.

Майнові права організації мовлення можуть передаватися (відчужуватися) іншим особам на підставі договору, в якому визначаються спосіб і строк використання програми мовлення, розмір і порядок винагороди, територія, на яку розповсюджуються передані права тощо.

Так, ОСОБА_5 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, володіючи достатнім рівнем технічних та комп`ютерних знань, без укладення договорів з ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» та ТОВ «1+1 Інтернет», в порушення вищевказаних вимог Закону, в невстановлений досудовим розслідуванням час та дату, але не пізніше квітня 2021 року, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , переслідуючи корисливу мету, діючи умисно, розпочав свою діяльність направлену на незаконне розповсюдження програм мовлення «СТБ», «ICTV», «НОВИЙ КАНАЛ», «ОЦЕ», «М1», «М2», «1+1», «2+2», «ТЕТ», «ПлюсПлюс», «Уніан», «бігуді».

Зокрема, програми мовлення «СТБ», «ICTV», «НОВИЙ КАНАЛ», «ОЦЕ», «М1», «М2», що належать ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» () та «1+1», «2+2», «ТЕТ», «ПлюсПлюс», «Уніан», «бігуді», що належать ТОВ «1+1 Інтернет» (), в мережі Інтернет не транслюються (первинно не сповіщуються), разом з тим можуть розповсюджуватись шляхом ретрансляції, але виключно з дозволу правовласника ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» та ТОВ «1+1 Інтернет» і за обмеженням встановленими юридичною особою (правовласником) виключно у закритих телемережах (системах), доступ до яких обмежений і дозволених лише обмеженому колу осіб - абонентам провайдерів.

Так, ОСОБА_5 розпочав свою корисливу злочинну діяльність за відсутності укладеного з правовласниками договорів на ретрансляцію телеканалів, та за відсутності будь яких інших договорів, права які належать ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» та ТОВ «1+1 Інтернет», тим саме надаючи можливість абонентам (користувачам) здійснювати перегляд закодованих каналів телебачення по технологіям ретрансляції «IPTV», «ОТТ» та «кардшарингу», використовуючи всесвітню та локальну мережу із доступом до Інтернет на платній основі, через сервіси «1cent.in» та «1cent.tv».

Вказані сервіси надають на платній основі можливість абонентам (користувачам) здійснювати перегляд закодованих каналів телебачення по технологіям ретрансляції «IPTV», «ОТТ», в мережі Інтернет без відповідних прав (договорів, ліцензій, субліцензій) на розповсюдження програм мовлення, права на які належать правовласникам.

З цією метою користувачі вказаними сервісами здійснюють вхід до свого облікового запису на сервісах «1cent.in» та «1cent.tv» та для отримання доступу до перегляду телеканалів, здійснюють оплати через торговий майданчик «ФОП ОСОБА_5 » (eCard.com.ua) на банківський рахунок ТОВ «Підпиши Онлайн» () № НОМЕР_1 із використанням сервісів з автоматизації фінансових операцій для товариств та фізичних осіб підприємців: «money.ua», «w-bmoney.com.ua», « ІНФОРМАЦІЯ_3 », які належать ФОП « ОСОБА_5 ».

Таким чином, ОСОБА_5 забезпечив доступ до програм (передач) організації мовлення, доступ до яких обмежений суб`єктом авторського права, в обхід технічних засобів захисту, в результаті чого зазначена програма (передача) доступна без застосування технічних засобів захисту, тобто здійснення кардшейрінгу на платній основі.

В подальшому користувачі сервісом «1cent.in» та «1cent.tv» після оплати на ресурсі отримують доступ з інструкцією використання до активного посилання на плей-лист телеканалів в якому відображено перелік програм мовлення доступ до яких надається вказаними веб-ресурсами телеканалів в порушення вищезазначених вимог Закону.

Відповідно до Висновку експерта №170/22-170-1/22 від 28.11.2022, ОСОБА_5 порушив авторські та суміжні права ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» та «1+1 Інтернет» з використанням ТОВ «Підпиши Онлайн» (), зокрема за допомогою веб-сайтів/ресурсів «1cent.in» та «1cent.tv», що надають доступ до переглядів телеканалів.

Відповідно до висновку економічної експертизи №170-2/22-170-3/22 від 05.01.2023:

- сума збитків, що завдана ТОВ «СТАРЛАЙТ ДІДЖИТАЛ» унаслідок дій ОСОБА_5 з використанням ТОВ «Підпиши онлайн» за період з 15.04.2021 по 09.11.2022 з округленням становить 271 827 000 грн.;

- сума збитків, що завдана «1+1 Інтернет» унаслідок дій ОСОБА_5 з використанням ТОВ «Підпиши онлайн» за період з 15.04.2021 по 09.11.2022 з округленням становить 17 068 000 грн.

Завдавши матеріального збитку на загальну суму 288 895 000 гривень, що у 1000 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром.

07.04.2023 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 176 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , отриманими під час допиту останніх в якості потерпілих; показаннями ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , отриманими під час допиту останніх в якості свідків; відомостями отриманими під час огляду інтернет-сторінки «1cent.in», протоколом огляду від 05.08.2021; відомостями отриманими під час проведення негласної слідчої (розшукової) дій - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 18.01.2022; висновком експерта від 28.11.2023 №170/22-170-1/22 складеного за результатами проведення судової експертизи у сфері інтелектуальної власності; висновком експертів від 05.01.2023 №170-2/22-170-3/22 складеного за результатами проведення комісійної судової економічної експертизи; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Наразі є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 176 КК України, який відноситься відповідно до ст. 12 КК України до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк від трьох до шести років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.

Таким чином, враховуючи тяжкість покарання злочину за дії, вчинені підозрюваним ОСОБА_5 , наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останньому повідомлено про підозру, яка повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті злочину, у вчиненні якого він підозрюється, передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк від трьох до шести років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Таким чином, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.

На той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що він вчинив тяжкий злочин, йому відомі особові дані свідків та останній, бажаючи перекваліфікації злочину може здійснювати вплив на свідків та експертів в даному кримінальному провадженні.

На той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інший злочин, вказують встановлені фактичні обставини кримінального провадження.

Більш м`які запобіжні заходи, які можуть бути застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 призведуть до продовження його злочинної діяльності та нададуть змогу останньому переховуватись від органів досудового розслідування, а також впливати на хід проведення досудового розслідування даного кримінального провадження.

На думку органу досудового розслідування та прокурора, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та матеріального становища підозрюваного, необхідною і достатньою буде застава в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 805 200 грн.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання. Зазначили, що підозра є необгрунтованою, прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України. Крім того, визначений органом досудового розслідування розмір застави покладає на ОСОБА_5 непомірний тягар. В клопотанні не зазначено жодної інформації про фінансові можливості підозрюваного. Його річний дохід від підприємницької діяльності становить 250-300 тис. грн., в той же час він раніше не судимий, має на утриманні двох дітей, проживає в орендованій квартирі, оплачує навчання дитини за кордоном.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю що прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено не достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Судом встановлено, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 від 13.04.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 176 КК України.

07.04.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 176 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Так, підозрюваний хоча і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проте раніше не судимий, має на утриманні двох дітей.

Слідчий суддя переконаний, що в даному кримінальному провадженні стороною обвинувачення не доведені виключні обставини застосування до підозрюваного найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 за інкримінованою статтею, обставини вчинення кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави забезпечить належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо неправомірним для нього.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з обставин кримінального правопорушення, сукупності середньомісячного доходу ОСОБА_5 та враховує ту обставину, що прокурором не доведено наявність у підозрюваного будь-яких статків у вигляді іншого коштовного майна, тому слідчий суддя визначає підозрюваному запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до норм ч.2 ст. 183 КПК України та ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ряд обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 погодженого прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в у кримінальному провадженні №0000042 від 13.04.2021 року, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 214720, 00 грн. (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

отримувач: ТУ ДСА України в місті Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р UA 1012089; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше 5 днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до моменту фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

Визначити строк дії покладених обов`язків до 05 червня 2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити, що підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1