Справа № 186/876/22
Провадження № 1-кп/0186/34/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" вересня 2023 р. м.Першотравенськ.

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар - ОСОБА_2 ,

з участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Першотравенську, кримінальні провадження, внесені до ЄРДР за №0000136 від 10 липня 2022 року та №0000264 від 21 липня 2023 року по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м.Першотравенську, Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середня, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , на обліку у лікарів нарколога та психіатра неперебуваючого, раніше судимого :

- 14 вересня 2016 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.3 ст.297, ч.3 ст.185, ч.1.ст.70, ст.75 КК України до позбавлення волі на строк п`ять років, звільненого від відбування покарання з іспитовим строком три роки;

- 11 квітня 2017 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.185 ч.2 ст.190, ч.1 ст.70, ч.1 ст.71 КК України до позбавлення волі на строк п`ять років один місяць; 04 лютого 2022 року звільненого по відбуттю покарання;

- 10 березня 2023 року Першотравенським міським судом Дніпропетровської області по ч.4 ст.185, ст.75 КК України до позбавлення волі на строк п`ять років, звільненого від відбування покарання з іспитовим строком два роки,

у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор подав клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на те, що у кримінальному провадженні № 0000264, під час досудового розслідування, ухвалою слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 31 липня 2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

На даний час ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 не зменшилися та існують. ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.185 КК України, в ході судового розгляду встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які полягають в тому, що обвинувачений- ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що обвинувачений неодноразово судимий за кримінальні правопорушення проти власності, маючи непогашену судимість за вчинення кримінального правопорушення проти власності, з метою уникнення відповідальності, перебуваючи у вільному пересуванні, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що обвинувачений - ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходів не має, власне житло відсутнє, тому з метою власного збагачення, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з викладеним виникла необхідність у продовженні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як обрання більш м`якого запобіжного заходу не дає можливості запобігти вищевказаним ризикам, оскільки ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення. Просить суд продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів.

Вислухавши прокурора, який підтримав клопотання та просить суд його задовільнити, обвинуваченого та його захисника, які заперечували проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд приходить до наступного.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою застосовано до підозрюваного - ОСОБА_5 , відповідно до ухвали слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 31 липня 2023 року строком дії до 28 вересня 2023 року.

Суд враховує те, що у відповідність ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Строк тримання під вартою обвинуваченого, встановлений ухвалою слідчого судді від 31 липня 2023 року, закінчується 28 вересня 2023 року, однак, судове провадження потребує часу для розгляду.

Відповідно до приписів ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу. Враховуючи дані щодо особи обвинуваченого, зазначені вище, суд приходить до висновку, що дійсно існує ризик вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень та ризик переховування обвинуваченого від суду .

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено, оскільки більш м`які запобіжні заходи не будуть слугувати забезпеченню виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам обвинуваченого скоєнню інших кримінальних правопорушень та переховування останнього від суду.

При таких умовах суд приходить до висновку про необхідність продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Зазначені висновки суду засновані перед усім на тому, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України, прокурором доведено ризики його переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень з корисливих мотивів, на даний час ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мають місце і на теперішній час, а саме: ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 неодноразово судимий за кримінальні правопорушення проти власності, маючи непогашену судимість за вчинення кримінального правопорушення проти власності, з метою уникнення відповідальності, перебуваючи у вільному пересуванні, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що обвинувачений - ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, постійного джерела доходів не має, власне житло відсутнє, тому з метою власного збагачення, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 ніде не працює та не навчається, не має постійного джерела доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку, що свідчить про схильність обвинуваченого до вчинення злочинів, а тому вказані підстави виключають об`єктивну можливість щодо застосування до обвинуваченого інших запобіжних заходів. Також, судом врахований стан здоров`я обвинуваченого, його вік та відсутність сталих соціальних зв`язків.

Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України, і зобов`язалися за необхідності доставити його до суду на першу про те вимогу, не знайшлося, застосування до обвинуваченого такого виду запобіжного заходу, як особиста порука не виявляється можливим.

Передбачений ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, суд вважає за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки ОСОБА_5 , хоча й має місце реєстрації, але є обґрунтована підозра вважати, що він може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ч.3 ст.183 КПК України, відповідно до яких, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, відповідно до якої суд має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який вчинено із застосуванням насильства, чи який спричинив загибель людини.

З урахуванням вищевикладеного, суд визначає суму застави двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684 гривень), що складає 53 680,00 гривень, що не є завідомо непомірним для обвинуваченого, з покладанням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст.181,183, 331, 350 КПК України, - суд

ПОСТАНОВИВ :

Продовжити строк тримання ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст.185, ч.4 ст.185 КК України, під вартою на строк 60 днів - з 21 вересня 2023 року по 19 листопада 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

Визначити заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави, вважати, що ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні обов`язки: не відлучатись із місця реєстрації: АДРЕСА_2 , без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, прибувати до суду за першою вимогою.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави, обвинувачений - ОСОБА_5 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1 .

Ухвала оголошена, копію ухвали отримав «21» вересня 2023 року о «_____» годині «____» хвилин. __________________ ОСОБА_5 .