Справа № 459/1964/22
Провадження № 1-кп/459/112/2022
УХВАЛА

судового засідання

25 квітня 2023 року Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

з участю:секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Червонограді кримінальне провадження №0000293 від 02.05.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307, ч.2 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

У провадженні Червоноградського міського суду Львівської області перебуває дане кримінальне провадження.

Захисник обвинуваченого подав письмове клопотання про призначення у кримінальному провадженні почеркознавчої експертизи для вирішення питання, чи виконані підписи в присязі свідка від 27.02.2023, розписці про попередження про кримінальну відповідальність від 27.02.2023 та заявах від імені ОСОБА_6 про добровільну видачу працівникам поліції порошкоподібної речовини від 14.06.2022 та від 24.06.2022 однією тією ж особою чи різними особами.

Обвинувачений та його захисник клопотання підтримали.

Прокурор заперечив щодо клопотання. Вказали, що з приводу вказаних питань підстав проводити експертизу немає. Просили відмовити у задоволенні клопотання.

Розглянувши подане клопотання, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, колегія суддів вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Положення ч. 3 ст. 358 КПК України передбачають право учасників судового провадження просити суд виключити той чи інший документ з числа доказів або призначити відповідну експертизу цього документа. Частина 1 ст. 358 КПК України визначає, що в судовому засіданні оголошуються протоколи слідчих (розшукових) дій та інші документи, якщо в них викладені чи посвідчені відомості, що мають значення для встановлення фактів і обставин кримінального провадження.

Отже, положення ст. 358 КПК України стосуються дослідження судом документів, які є доказами в кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Водночас, призначення судової почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні відповідно до ч. 2 ст. 242 КПК України не є обов`язковим і може мати місце лише, якщо для з`ясування обставин, що мають саме істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Обґрунтовуючи підстави для призначення експертизи у справі, захисник посилається на те, що до свідка ОСОБА_6 застосовані заходи безпеки, і ні суд, ні сторона захисту не мають можливості іншим чином перевірити особу свідка.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Стаття 91 КПК України визначає обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема, це подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів, зокрема, шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

У поданому клопотанні захисник просить призначити експертизу щодо присяги свідка, розписки про попередження про кримінальну відповідальність та заяв про добровільну видачу працівникам поліції порошкоподібної речовини.

Однак, виходячи з положень статей 84, 91, 93 КПК України, присяга свідка та розписка про попередження про кримінальну відповідальність не є доказами в кримінальному провадженні, а процесуальними документами, передбаченими КПК України.

Згідно із ч.9 ст.352 КПК України у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Судом встановлено, що по даному кримінальному провадженні до свідка ОСОБА_6 застосовані заходи безпеки.

Ухвалою від 13.02.2023 було вирішено провести допит свідка ОСОБА_6 з використанням технічних засобів у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію зі створенням акустичних перешкод з приміщення Сокальського районного суду Львівської області.

Підписи в присязі свідка від 27.02.2023 та розписці про попередження про кримінальну відповідальність від 27.02.2023 були зроблені свідком, щодо якого вжиті заходи безпеки зі зміненими даними. Тому вони можуть відрізнятись від тих, які є в заявах від імені ОСОБА_6 про добровільну видачу працівникам поліції порошкоподібної речовини від 14.06.2022 та від 24.06.2022.

В суду немає підстав сумніватись в особі, яка поставила такі підписи, оскільки питання застосування заходів безпеки щодо свідка передбачає неможливість ідентифікувати його особу. Дані підписи ставились у процесуальних документах у присутності відповідальних осіб.

Враховуюче наведене, не встановлено підстав для задоволення клопотання захисника, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст.ст.332, 372 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

У клопотанні захисника обвинуваченого про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1