Справа №: 398/4714/23
провадження №: 1-кс/398/1227/23
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

"21" вересня 2023 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 19 вересня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001540, стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Веселе Олександрійського району Кіровоградської області, українця, з середньою освітою, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей, який зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

21.09.2023 до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що 19.09.2023 близько 16:00 години у приміщенні будинку, розташованого в АДРЕСА_1 , між перебуваючими у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його співмешканкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виникла сварка, у ході якої ОСОБА_5 , маючи умисел на спричинення особі тілесних ушкоджень на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, схопив ножа, який в цей час знаходився на столі в одній з кімнат будинку та гострим краєм леза наніс один удар в область черевної порожнини ОСОБА_7 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного проникаючого поранення черевної порожнини з пошкодженням лівої долі печінки та малого чепця. Гемоперитонеум.

Після чого, ОСОБА_5 припинив свої незаконні дії, а потерпіла ОСОБА_7 була доставлена до КП «Центральна міська лікарня м. Олександрії» Олександрійської міської ради для надання медичної допомоги.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто тяжкому кримінальному правопорушенні, котре відповідно до санкції статті карається позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років позбавлення волі.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, з метою уникнення покарання.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні факт вчинення ним вказаного кримінального правопорушення не заперечував. Проте заперечував проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляду тримання під вартою, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які посилається слідчий та прокурор в клопотанні, адже ОСОБА_5 не мав та не має намірів переховуватися від слідства та суду. Просив застосувати до підозрюваного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Також надав суду письмову заяву ОСОБА_8 , яка являється племінницею ОСОБА_5 , та має у власності житловий будинок в АДРЕСА_2 , і не заперечує, щоб ОСОБА_5 проживав там.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Згідно з положеннями ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги ст. 178 КПК України, а також те, що підозрюваний не працює, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання до восьми років позбавлення волі, проте має постійне місце проживання, перебуває у цивільному шлюбі з потерпілою.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення дотримано вимоги розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, проте слідчим та прокурором не доведені обставини, передбачені п. 2, 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий і прокурор, а також не обґрунтована недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Слідчий суддя не може погодитись з доводами слідчого та прокурора, що підозрюваний дійсно створює ризики переховування від органів досудового розслідування або суду та може незаконно впливати на свідків чи потерпілу, а більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти цьому та іншим ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду не підтверджені належними доказами, а сам по собі факт вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та ймовірність призначення йому суворого покарання, за відсутності конкретних фактів ухилення його від слідства та суду, переховування, перешкоджання досудовому розслідуванню у будь-який спосіб, на що посилався слідчий та прокурор, не свідчить про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Ризик втечі підозрюваним не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії), § 106).

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що сама по собі міра покарання та тяжкість злочину не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо інші ризики відпали.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає необхідним у задоволенні клопотання про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити та відповідно до положень ч. 4 ст. 194 КПК України обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк не більше двох місяців, що на думку слідчого судді, буде достатнім та співмірним із існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю кримінального правопорушення та його наслідками.

Обираючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя забороняє підозрюваному ОСОБА_5 цілодобово залишати визначене місце проживання; прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування з потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193-194, 196-197, 207 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 19 вересня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001540, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, строком на два місяці, починаючи з 21 вересня 2023 року по 21 листопада 2023 року, звільнивши останнього з-під варти в залі суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) не відлучатися цілодобового без дозволу слідчого, прокурора або суду за адресою: АДРЕСА_2 ;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати за викликом до слідчого, прокурора, суду;

4) утримуватися від спілкування із потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, прокурору.

Роз`яснити підозрюваному положення ч. 5 ст. 181 КПК України, згідно якої, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на Олександрійський РВП ГУНП в Кіровоградській області, якому направити копію цієї ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошений 21.09.2023 о 18:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1