Справа № 643/5757/23
Провадження № 1-кс/643/811/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на постанову прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 28.06.2023 звернулася до суду зі скаргою на постанову прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, про відмову у задоволенні клопотання про проведення експертизи.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначила, що 10.05.2023 нею було надіслано клопотання від 10.05.2023 прокурору ОСОБА_5 , яким здійснюється процесуальне керівництво кримінального провадження щодо ініціювання проведення судово-ботанічної та судово-екологічної експертизи для визначення розміру завданої їй майнової шкоди. 19.06.2023 у поштовій скриньці вона виявила лист від Салтівської окружної прокуратури м. Харкова від 17.05.2023 №53-939-23, до якого була додана постанова про відмову в задоволенні її клопотання щодо проведення експертиз, підписаний прокурором Заливацькою О. Прокурор мотивувала своє рішення тим, що відповідно до наявних у кримінальному провадженні доказів проведення зазначених експертиз є передчасним та крім того, ОСОБА_3 немає права на подачу клопотань у кримінальному провадженні.

Заявник, не погодившись із вказаною постановою прокурора, звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просив постанову прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, про відмову в задоволенні клопотання скасувати; зобов`язати прокурора забезпечення проведення експертиз щодо визначення розміру матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

У судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримала, на її задоволенні наполягала. Вказала, що для проведення вказаних експертиз дійсно необхідно отримати інформацію, але ті запити, які зроблені слідством не дадуть бажаного результату, а тільки згаять час, в результаті чого її права як цивільного позивача у цьому кримінальному провадженні будуть порушені.

Прокурор у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні скарги, вказав, що слідство триває, зроблені відповідні запити, відповіді на які до теперішнього часу не отримано, тому призначення експертиз є передчасним. Крім того, зазначила, що ОСОБА_3 є заявником у цьому кримінальному провадженні, тому вона користується правами, передбаченими ст.60 КПК України , а зі змісту ст.ст.60, 220 КПК України право заявника на заявлення клопотань у кримінальному провадженні не передбачено.

Також прокурор надав матеріали кримінального провадження №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, для огляду їх у судовому засіданні.

Розглянувши скаргу, дослідивши матеріали кримінального провадження в частині розгляду скарги, вислухавши доводи сторін у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Так, 10.05.2023 ОСОБА_3 надіслала прокурору Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 процесуальному керівнику у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, клопотання щодо ініціювання проведення судово-ботанічної та судово-екологічної експертизи для визначення розміру завданої їй матеріальної шкоди.

З матеріалів кримінального провадження №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України вбачається, що 11.03.2023 ОСОБА_3 звернулася до Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області із позовною заявою про відшкодування майнової шкоди та клопотанням щодо ініціювання питання про проведення судово-ботанічної та судово-екологічної експертизи.

Останній надано відповідь слідчим Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 16.05.2023 №к-764/119-67, в якій вказано, що заяву ОСОБА_3 від 11.05.2023 розглянуто та позовну заяву долучено до матеріалів кримінального провадження.

Постановою прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо ініціювання проведення судово-ботанічної та судово-екологічної експертизи відмовлено.

В обґрунтування вказаної постанови прокурор посилався на ті обставини, що відповідно до наявних у кримінальному провадженні доказів проведення зазначених у клопотанні ОСОБА_3 експертиз, на даний час є передчасним. Крім того, у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України ОСОБА_3 є заявником, тому вона користується правами, передбаченими ст.60 КПК України. Зі змісту ст.ст.60, 220 КПК України право заявника на заявлення клопотань у кримінальному провадженні не передбачено.

Статтею 55 Конституції України гарантовано кожному право на оскарження до суду будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, крім іншого, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч.2 ст.9 КПК України слідчий, дізнавач зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст.8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово вказував, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати те, що трапилось, та не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень (справа «Ассенов та інші проти Болгарії»). Вони повинні вживати всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, inter alia, показань очевидців та експертних висновків (рішення у справах «Танрікулу проти Туреччини» та «Ґюль проти Туреччини»).

Обов`язком органу влади є проведення «ефективного офіційного розслідування», здатного призвести до встановлення фактів справи та, якщо скарги виявляться правдивими, до встановлення та покарання винних осіб (рішення ЄСПЛ у справі «Дєдовський та інші проти Росії» (Dedovskiy and others v. Russia).

Мінімальні стандарти ефективності, визначені практикою ЄСПЛ, включають в себе вимоги, що розслідування має бути ретельним, незалежним, безстороннім та підконтрольним громадськості, а також, що компетентні органи влади повинні діяти зі зразковою ретельністю і оперативністю (рішення ЄСПЛ у справі «Алексахін проти України» (Aleksakhin v. Ukraine).

Відповідно до ст.61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні, серед іншого, є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, та яка (який) в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила (пред`явив) цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду. Цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову. Цивільний позивач повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадження, що стосуються цивільного позову тощо.

З урахуванням того, що слідчим від ОСОБА_3 прийнято позовну заяву та долучено її до матеріалів кримінального провадження №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що остання є цивільним позивачем та користується правами цивільного позивача.

Як цивільний позивач у кримінальному провадженні останньою заявляється клопотання про призначення ряду експертиз для визначення розміру майнової шкоди, спричиненої їй, тому висновок прокурора про те, що ОСОБА_3 не може звертатися в межах кримінального провадження із клопотанням, в порядку ст.220 КПК України є хибним.

Відповідно до частини 3 статті 110 КПК України рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

При цьому відповідні підстави, згідно із зазначеною статтею, мають бути належним чином мотивовані. За умови встановлення того, що зазначені вимоги є недотриманими, постанова слідчого (дізнавача) підлягає скасуванню.

Таким чином, виносячи оскаржувану постанову прокурор повинен був надати аналіз та вказати мотиви прийняття оскаржуваної постанови виходячи з дослідження всіх наявних в матеріалах кримінального провадження даних щодо доцільності призначення судових експертиз, про які клопоче ОСОБА_3 .

Оскаржувана постанова не містить жодного посилання на конкретні матеріали кримінального провадження та не є вмотивованою. В залежності від встановленого, без перевірки доводів ОСОБА_3 , шляхом проведення слідчих дій, призначення відповідних експертиз, допит свідків, прийняти законне та обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим, з всебічним аналізом фактичних обставин справи і доводів заявника, не можливо.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

З урахуванням наведеного, висновок прокурора про відсутність доцільності призначення судово-ботанічної та судово-екологічної експертиз, та у зв`язку з тим, що подана неналежним суб`єктом, є передчасним та не мотивованим, а рішення прийнято без належної оцінки всіх доказів та підлягає скасуванню.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Повноваження прокурора визначено частиною 2 ст.36 КПК України.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя суддясуду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні тощо.

Як роз`яснив Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах «Верітас проти України» та «Сокуренко та Стригун проти України», суд не може вважатися «судом, встановленим законом» у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції у разі перевищення ним своїх повноважень, визначених процесуальним законодавством.

У зв`язку з чим, вимога ОСОБА_3 про зобов`язання прокурора забезпечити проведення експертиз щодо визначення розміру матеріальних збитків, завданих кримінальним провадженням не підлягає задоволенню, оскільки виходить за межі повноважень слідчого судді, визначених нормами кримінального процесуального законодавства України.

Таким чином, слідчий суддя вважає за доцільне скаргу ОСОБА_3 про скасування постанови прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-ботанічної, судово-екологічної експертизи задовольнити частково.

Керуючись ст.ст.2, 39, 40, 55, 303-304, 309, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на постанову прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 у кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-ботанічної, судово-екологічної експертизи задовольнити частково.

Постанову прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 від 17.05.2023 про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №0000020 від 27.04.2023 за ч.2 ст.270-1 КК України, про відмову у задоволенні клопотання про призначення судово-ботанічної, судово-екологічної експертизи - скасувати.

В іншій частині в задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1