Провадження № 1-кс/686/3769/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2023 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000141 від 02.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,

встановив:

05.05.2023 прокурор відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт на сумку дорожню чорно-синього кольору, у якій виявлено оригінал довідки №39 про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу, видану 03.04.2023 КНП «Полонська міська багатопрофільна лікарня ім. Н.С. Говорун» студенту Львівського державного університету внутрішніх справ ОСОБА_4 , 2004 р.н., парою погонів, виготовлених із тканини чорного кольору із вишитими буками «К» сріблястого кольору, 2 нарукавними шевронами із вишитими написами «Поліція» та «Львівський державний університет внутрішніх справ», а також гаманець шкіряний, чорного кольору із маркуванням на металевому елементі «Tolo», із банківською картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , 8 візитками, банківським чеком всередині, вилучені 02.05.2023 в ході оглядів місця події по вул. Рибалко, 8 та Київська, 18 «А» у м.Полонне Хмельницької області, із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 02.05.2023 з письмовою заявою звернувся ОСОБА_5 , який просить вжити заходи до невстановленої особи чоловічої статі, яка близько 12:30 год., із салону припарковано по вул. Рибалко, 8 у м. Полонне Хмельницької області автомобіля «VolkswagenTouran» р.н. НОМЕР_2 , таємно викрала його гаманець із грошовими коштами, проте у вчиненому була викрита та з місця події із викраденим зникла.

Поруч із місцем події виявлено сумку дорожню чорно-синього кольору, у якій, серед іншого, виявлені паспорт громадянина України (ID-картку № НОМЕР_3 ), виданий на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , довідку про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_4 , картку платника податків ОСОБА_4 , який може бути причетним до кримінального правопорушення, які вилучено в ході огляду місця події, проведеного 02.05.2023 в період 13:14-13:42 год.

03.05.2023 проведено огляд вилученої 02.05.2023 в ході огляду місця події сумки дорожньої чорно-синього кольору, у якій серед іншого виявлено пару погонів, виготовлених із тканини чорного кольору із вишитими буками «К» сріблястого кольору, 2 нарукавні шеврони із вишитими написами «Поліція» та «Львівський державний університет внутрішніх справ», а також оригінал довідки №39 про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу, видану 03.04.2023 КНП «Полонська міська багатопрофільна лікарня ім. Н.С. Говорун» студенту Львівського державного університету внутрішніх справ ОСОБА_4 , 2004 р.н.

Окрім цього, 02.05.2023 в період 18:05-18:25 год. проведено огляд прибудинкової території по АДРЕСА_1 , в ході якого праворуч від вхідних дверей до цокольного поверху недобудованого будинку виявлено 2 цеглини, під однією з яких виявлено гаманець шкіряний, чорного кольору із маркуванням на металевому елементі «Tolo», всередині якого виявлено банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , 8 візиток, банківський чек, які поміщено до сейф пакету ДБР №В1006987.

Постановою слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 від 03.05.2023, паспорт громадянина України (ID-картка № НОМЕР_3 ) із обкладинкою, довідку про реєстрацію місця проживання особи ОСОБА_4 , картку платника податків ОСОБА_4 , вилучені 02.05.2023 в ході огляду місця події визнано речовими доказами та повернуто на відповідальне зберігання володільцю ОСОБА_4 , долучивши до матеріалів кримінального провадження їх ксерокопії.

Цією ж постановою визнано речовими доказами сумку дорожню чорно-синього кольору, із оригіналом довідки №39 про тимчасову непрацездатність студента навчального закладу, видану 03.04.2023 КНП «Полонська міська багатопрофільна лікарня ім. Н.С. Говорун» студенту Львівського державного університету внутрішніх справ ОСОБА_4 , 2004 р.н., парою погонів, виготовлених із тканини чорного кольору із вишитими буками «К» сріблястого кольору, 2 нарукавними шевронами із вишитими написами «Поліція» та «Львівський державний університет внутрішніх справ», а також гаманець шкіряний, чорного кольору із маркуванням на металевому елементі «Tolo», із банківською картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , 8 візитками, банківським чеком всередині, вилучені 02.05.2023 в ході оглядів місця події, залишивши їх на зберігання на час досудового розслідування при матеріалах кримінального провадження.

03.05.2023 прокурором направлено клопотання про арешт вищезазначеного майна, проте ухвалою слідчого судді від 04.05.2023 вказане клопотання повернуто прокурору і встановлено строк 72 години для усунення недоліків.

Указані в ухвалі слідчого судді недоліки прокурор частково усунув.

Прокурор просить накласти арешт на указане майно для забезпечення збереження його як речового доказу, що містить сліди вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий суддя приходить до висновку про те, що частина майна, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.

Матеріали клопотання свідчать, що дорожня сумка чорно-синього кольору може бути використана для упізнання особи, причетної до вчинення кримінального правопорушення, а гаманець шкіряний, чорного кольору із маркуванням на металевому елементі «Tolo», банківська картка «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , 8 візиток, банківський чек, які є майном потерпілого є предметом вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані для доказування шляхом встановлення експертним шляхом слідів пальців рук причетної до його вчинення особи.

Отже, указане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи положення ст.98 КПК України, є всі підстави вважати, що зазначене майно слугуватиме доказом обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене клопотання слідчого у цій частині є обґрунтованим.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Як вбачається із прохальної частини клопотання, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно із застосуванням усіх визначених законом заборон.

Менш обтяжливий спосіб арешту майна на думку слідчого судді, призведе до неможливості його збереження та може призвести до перетворення, передачі, відчуження або до настання інших наслідків, які можуть перешкодити повному, швидкому та неупередженому розслідуванню.

У справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

Разом із тим, узагальнені підстави стосовно накладення арешту на усе майно, потребують конкретизації в частині мети його застосування, оскільки накладення арешту на майно особи впливає на її обсяг прав як власника майна.

З урахуванням приписів кримінального процесуального закону, особа, яка позбавляється внаслідок застосування кримінально-правової процедури певних чи усіх повноважень власника майна має право знати підстави та мету накладення арешту щодо кожної із її речей.

Слідчий суддя враховує, що особа, яку орган досудового розслідування вважає причетною до вчинення кримінального правопорушення ідентифікована, зокрема і за допомогою знайдених документів, які посвідчують її особу з долученням до матеріалів кримінального провадження їх копій та є ОСОБА_4 , 2004 року народження.

Матеріали клопотання свідчать, що вилучені погони із вишитими буквами «К», 2 нарукавних шеврони із вишитими написами «Поліція» та Львівський державний університет внутрішніх справ, довідка від 03.04.2023, видана ОСОБА_4 КНП «Полонська міська багатопрофільна лікарня ім. Н.С. Говорун» були у чорно-синій сумці ОСОБА_4 .

У клопотанні відсутнє належне обґрунтування необхідності збереження указаного майна у розпорядженні сторони обвинувачення, а під час розгляду клопотання не встановлені визначені ст..98 КПК України ознаки речових доказів цього майна та можливості за його допомогою довести обставини кримінального правопорушення, зокрема відкритого викрадення майна потерпілого.

А тому аргументи прокурора у клопотанні про можливість встановлення належності ОСОБА_4 до правоохоронного органу за допомогою погонів та шевронів курсанта до правоохоронного органу не можуть бути взяті до уваги у якості їх арешту, зокрема і тому, що не слугують документальним підтвердженням статусу працівника (курсанта) системи МВС.

Відсутні підстави для арешту довідки №39 від 03.04.2023, виданої ОСОБА_4 КНП «Полонська міська багатопрофільна лікарня ім. Н.С. Говорун», у тому числі у зв`язку з необхідністю встановлення її достовірності, оскільки факт можливої підробки цього документа не є предметом досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, ініційованому стосовно відкритого викрадення чужого майна.

З огляду на викладене,клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування у кримінальному провадженні №0000141 від 02.05.2023 з тимчасовим позбавленням права відчуження, розпорядження та користування на тимчасово вилучене 02.05.2023 в ході оглядів місця події сумку дорожню чорно-синього кольору, гаманець шкіряний, чорного кольору із маркуванням на металевому елементі «Tolo», банківську картку «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , 8 візиток, банківський чек.

У іншій частині клопотання відмовити.

Виконання ухвали покласти на слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_6 .

Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя