Провадження № 1-кс/127/8579/23
У Х В А Л А

Іменем України

25 липня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що відділом розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000593 від 20.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно (шкарпетки просякнуті речовиною бурого кольору), яке вилучено 20.07.2023 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, однак 25.07.2023 звернулась до суду із заявою про розгляд клопотання у її відсутність, у якій також зазначила, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 , про дату, час та місце розгляду клопотання особа, у якої вилучено майно, повідомлялася слідчим.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що відділом розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управлінням Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000593 від 20.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що близько 20:00 год. 19.07.2023 ОСОБА_5 запросив до себе додому, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_6 , запропонувавши розпити алкогольні напої, на що останній погодився.

Перебуваючи вдвох у квартирі ОСОБА_6 та ОСОБА_5 розпочали сварку один між одним і на ґрунті раптово виниклого конфлікту, ОСОБА_5 вирішив заподіяти смерть ОСОБА_6 .

У подальшому, у невстановлений слідством час, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно та усвідомлюючи, що посягає на життя іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, взяв до рук ножа, який знаходився на столі, та прикладаючи фізичну силу, завдав ним не менше тринадцяти колото-різаних ударів ОСОБА_6 в ділянку голови, живота, верхніх та нижніх кінцівок, заподіявши потерпілому тілесні ушкодження, від яких він помер на місці події.

20.07.2023 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Під час затримання останнього було вилучено шкарпетки просякнуті речовиною бурого кольору, які поміщені до спеціального паперового конверту з підписами учасників та понятих.

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000593 від 20.07.2023, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 20.07.2023.

Постановою слідчого від 20.07.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено 20.07.2023 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме на шкарпетки просякнуті речовиною бурого кольору, які поміщені до спеціального паперового конверту з підписами учасників та понятих.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати старшого слідчого відділу розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя