печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльніть слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000794 від 25.07.2022,-

В С Т А Н О В И В :

17.05.2023 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльніть слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000794 від 25.07.2022.

У своїй скарзі адвоката ОСОБА_2 ставиться питання про зобов`язання слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , або іншого слідчого в провадженні якого перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000794 від 25.07.2022, повторно здійснити: призначити повторну судово-медичну експертизу у Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи (або іншій експертній установі). На вирішення експертів поставити такі питання:

1. З приводу чого та коли (число, місяць, рік ) громадянці ОСОБА_3 було надано медичну допомогу?

2. Чи наявні дефекти у наданій громадянці ОСОБА_3 медичній до помозі лікарем (лікарями)? Якщо так, то чи можна їх оцінити за ступенем тяжкості тілесних у шкоджень та коли саме здійснюв алися (число , місяць, рік)?

3. Дії якого лікаря (лікарів) під час подання медичної до помоги громадянці ОСОБА_3 у причинне наслідковому зв`язку призвели до погіршення стану здоров`я? Якщо так то чиможна їх оцінити дії лікаря (лікарі в кожного окремо) за ступенем тяжкості тілесних ушкоджень та коли саме здійснювались (число, місяць, рік )?

4. Чи вірно призначений діагноз лікарем (лікарями) громадянці ОСОБА_3 та коли саме призначений діагноз (число , місяць, рік)?

5. Чи відповідає медична документація громадянці ОСОБА_3 встановленому діагнозу, фактичним обставинам хвороби , перебігу хірургічних операцій та подальшого лікування?

6. Який кістковий матеріал був застосований при лікуванні - відновленні зубу громадянці ОСОБА_3 .

Необхідність призначити повторну судово-медичну експертизу у Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи сторона захисту нічим не обґрунтовує.

Системний аналіз положень Кримінального процесуального кодексу України дає підстави вважати, що скарга, з якою звернувся адвокат ОСОБА_2 до слідчого судді, не може бути предметом розгляду, та провадження не підлягає відкриттю з підстав, передбачених ст. 304 КПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 69 КПК України, експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року № 4038-XII, атестовані відповідно до цього Закону судові експерти включаються до державного Реєстру атестованих судових експертів, ведення якого покладається на Міністерство юстиції України.

Згідно інформації, розміщеної у Реєстрі атестованих судових експертів, ОСОБА_5 не є судовим експертом, оскільки рішенням ЕКК КНДІСЕ від 03.02.2017 №1, Свідоцтва експерта №505-16, №506-16, №507-16 про присвоєння кваліфікації судового експерта були анульовані, та вказані свідоцтва є недійсними.

Статтею 71 КПК України передбачено, що спеціалістом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками і може надавати консультації та висновки під час досудового розслідування і судового розгляду з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок. Спеціаліст може бути залучений для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складення схем, планів, креслень, відбір зразків для проведення експертизи тощо) сторонами кримінального провадження під час досудового розслідування і судом під час судового розгляду, а також для надання висновків у випадках, передбачених пунктом 7 частини четвертої цієї статті. Сторони кримінального провадження мають право під час судового розгляду заявляти клопотання про залучення спеціаліста або використання його пояснень і допомоги.

В постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2017 року у справі № 5-272кс(15), зазначається, що «особливістю кримінальних процесуальних норм, на відміну від, наприклад, кримінально-правових, є те, що їхні структурні елементи (гіпотеза, диспозиція, санкція) у переважній більшості випадків не зосереджені в одній статті КПК, а окремо викладені законодавцем у різних статтях, іноді навіть розділах, КПК України, а отже, зміст окремої норми може бути виявлено лише шляхом системного тлумачення положень КПК».

Разом з тим, порядок залучення експерта у кримінальному провадженні передбачений ст. 243 КПК України. Відповідно до диспозиції вказаної статті, експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

В той же час, системний аналіз норм Кримінального процесуального кодексу України дає підстави вважати, що на стадії досудового розслідування залучення до кримінального провадження спеціаліста для проведення слідчих (розшукових) та/або процесуальних дій, які не пов`язані із судовим розглядом, на підставі ухвали слідчого судді не передбачено.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до частини другої статті 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з пунктом другим частини першої статті 7, частиною першою статті 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Так, відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, ч. 5 ст. 21 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством України на стадії досудового розслідування в рамках кримінального провадження законодавцем визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності, яка може бути оскаржена до слідчого судді на стадії досудового розслідування, що є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень. Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

З матеріалів судового провадження вбачається, що питання про призначення повторної судово-медичної експертизи у Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні № 0000794 від 25.07.2022, яке порушується адвокатом ОСОБА_2 у скарзі, прямо не входить до переліку рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які підлягають оскарженню в порядку ст.303 КПК України, відтак не можуть бути предметом розгляду слідчим суддею, оскільки таке оскарження не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, що регламентовано положеннями Глави 26 цього Кодексу, а слідчий суддя не має права виходити за рамки своїх повноважень.

Частиною 1 статті 36, частиною 5 статті 40 КПК України визначено, що прокурор та слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється, внаслідок чого слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України).

Повноваження слідчого судді при розгляді скарг заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є слідчий або прокурор, вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймає слідчий (прокурор) самостійно.

Зазначені обставини кореспондуються також і з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, відображеної у постанові від 26 березня 2019 року по справі № 807/1456/17, згідно якої наведений у частині першій статті 303 КПК України перелік рішень, дій або бездіяльності, що можуть бути предметом судового оскарження, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У частині другій статті 303 КПК України закріплена пряма заборона окремого оскарження інших рішень, дій або бездіяльності слідчого, прокурора.

Заявник у скарзі не ставить питання як-то зобов`язати орган досудового розслідування розглянути таке клопотання про призначення повторної судово-медичної експертизи у Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи, а просить слідчого суддю самостійно прийняти відповідне процесуальне рішення в рамках кримінального провадження.

Як зазначено у постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.04.2019 у справі №370/2316/18 (провадження №51 - 9929 км 18), за змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Відтак вимоги заявника, не можуть бути предметом розгляду слідчим суддею, оскільки таке оскарження не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, що регламентовано положеннями Глави 26 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора, що не підлягає оскарженню.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 303, ч. 4 ст. 304, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльніть слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_4 , яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000794 від 25.07.2022 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її отримання безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1