Єдиний унікальний номер: 378/566/22
Провадження № 1-кп/378/7/23
УХВАЛА

23.08.2023 року Ставищенський районний суд Київської області в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

представника потерпілої -

ОСОБА_5 : ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Ставище Київської області клопотання представника потерпілої ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про проведення комплексної судово-портретної та фототехнічної експертизи по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

в с т а н о в и в:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

Представник потерпілої ОСОБА_5 - ОСОБА_6 подав до суду клопотання про призначення комплексної судово-портретної та фототехнічної експертизи, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експертів поставити наступні запитання: чи виготовлені надані на дослідження відеозаписи, а саме відеофайли, що містяться на дисках, які додані до протоколів огляду речей від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р. із застосуванням фотомонтажу? чи придатні для проведення ідентифікаційного портретного дослідження зображення особи жіночої статі на відео-файлах, що містяться на дисках, які додані до протоколів огляду речей від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р., на яких зафіксовано, як особа жіночої статі здійснює таємну крадіжку майна в супермаркетах? чи відповідають одяг і взуття особи жіночої статі на зазначених вище відеофайлах з камер спостереження, одягу і взуттю, які зафіксовані у протоколі обшуку та відеозапису, долученому до протоколу обшуку, проведеного за місцем проживання обвинуваченої ОСОБА_7 .? чи зображена на представлених відеозаписах, які оглянуті протоколами огляду речей від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р. одна і та ж сама особа? чи являється на оглянутих протоколами огляду речей від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р. відеозаписах особа ОСОБА_7 , яка зображена на наданих відеозаписах судових засідань, виконаних відеозаписувальними технічними засобами суду?

Представник потерпілої клопотання обґрунтовує тим, що під час судового розгляду обвинувачена ОСОБА_7 заперечила той очевидний факт, що на наданих відеозаписах, які оглянуті протоколами огляду від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р., зображена вона. Крім того, захисник обвинуваченої ОСОБА_7 стверджує, що вказані відеозаписи імовірно змонтовані за допомогою засобів фотомонтажу. Для підтвердження чи спростування того факту, що на наданих суду відеозаписах зображена саме обвинувачена ОСОБА_7 , а також для підтвердження чи спростування того факту, що відеозапис не піддавався фотомонтажу, необхідно мати спеціальні знання та обладнання, а отже у даному випадку необхідно призначити комплексну судово-портретну та фототехнічну експертизу.

В судовому засіданні представник потерпілої ОСОБА_5 - ОСОБА_6 подане ним до суду клопотання підтримав з викладених в ньому підстав.

Прокурор в судовому засіданні загалом не заперечив щодо задоволення клопотання представника потерпілої.

Обвинувачена та її захисник щодо задоволення даного клопотання не заперечили. Разом з тим, при обговоренні клопотання про призначення експертизи захисник зазначив, що клопотання в певній мірі є упередженим по відношенню до обвинуваченої, оскільки на вирішення експертів в ньому ставиться питання: чи придатні для проведення ідентифікаційного портретного дослідження зображення особи жіночої статі на відео-файлах, що містяться на дисках, які додані до протоколів огляду речей від 01.07.2022р., 13.07.2022р., 15.07.2022р., 14.07.2022р., 08.06.2022р., 11.08.2022р., 11.08.2022р., 13.08.2022р., на яких зафіксовано, як особа жіночої статі здійснює таємну крадіжку майна в супермаркетах? Тобто, із цього питання вбачається, що обвинувачена вчинила крадіжку майна в супермаркетах і цей факт з боку потерпілої сторони є доконаним. Проте, вина обвинуваченої у вчиненні крадіжки майна ще не доведена, відтак це питання на вирішення експертів слід змінити, усунувши з нього твердження факту крадіжки майна в супермаркетах. Поряд з цим, для забезпечення проведення експертизи експертам слід надати оригінали відеоматеріалів, але їх в матеріалах даного кримінального провадження не має. Крім того, захисник вважає, що на вирішення експертів необхідно серед інших питань поставити питання, - чи є відображений час на відеоматеріалі невід`ємною частиною самого відеоматеріалу.

Суд, розглянувши подане клопотання, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, враховуючи досліджені матеріали кримінального провадження, дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Проаналізувавши положення кримінального процесуального законодавства, суд вважає, що на час судового розгляду сторона вправі заявити клопотання про залучення експерта для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, тоді, як необхідні спеціальні знання у випадках і порядку, передбачених ч. 2 ст. 242 та 244 цього Кодексу.

Основним завданням заявленої в клопотанні експертизи є ідентифікація особи за фотознімком (фотокарткою, негативом) та відеозаписом.

Порівняльними матеріалами для ідентифікації особи за фотознімком можуть бути достовірні фотографії та відеозапис цієї особи (любительські, професійні, а також експериментальні). Доцільно, щоб серед порівняльних зразків були знімки, близькі до досліджуваного за часом зйомки і ракурсом зображення.

Разом з тим, у відповідності до положення ч. 2 ст. 242 КПК України проведення заявленої в клопотанні потерпілою стороною експертизи не є обов`язковим. Відповідно, не проведення такої експертизи на стадії досудового розслідування, не є підставою для призначення такої на стадії судового розгляду.

При цьому, статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, яке може бути реалізовано лише за наявності відповідного клопотання та підстав, визначених законом, тобто належить до дискреційних повноважень суду.

В постанові Верховного Суду від 01.02.2018 року у справі №634/609/15-к роз`яснено поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві. Дане поняття включає повноваження суду обирати між законними альтернативами та діяльність суду з вирішення спірних правових питань. Такі повноваження суду мають виходити із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин ситуації, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання, тощо.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема справа «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів і меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів, виходячи із відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права. Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення в процесуальному документі суду тощо.

Розглянувши відповідні доводи потерпілої сторони викладені в клопотанні про призначення експертизи, суд дійшов висновку про необхідність їх відхилення, з огляду на те, що не вмотивано належними аргументами і не доведено шляхом надання об`єктивних доказів причини неможливості отримання зображення обвинуваченої та проведення заявленої в клопотанні експертизи на стадії досудового розслідування. Натомість, як встановлено, на стадії досудового розслідування слідчим комплексна портретна та фототехнічна експертиза не призначалась, під час розслідування слідчий не проводив жодних слідчих (розшукових) дій чи заходів забезпечення кримінального провадження для отримання зразків зображення ОСОБА_7 для проведення відповідної експертизи. Наведене вказує, що ані слідчий, ані прокурор не вбачали підстав для проведення такої експертизи на стадії досудового розслідування. Крім того, на цій стадії потерпілою стороною відповідне клопотання про призначення зазначеної експертизи подано не було.

Також, суд зауважує те, що за наведених обставин прокурор вважав зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для доведення вини ОСОБА_7 в інкримінованому її кримінальному правопорушенні, завершивши проведення такого та направивши обвинувальний акт до суду.

Суд наголошує на тому, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

При цьому, основними принципами судового провадження є принцип змагальності сторін (ст. 22 КПК України) та диспозитивності (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

До загальних засад кримінального судочинства також належить і розумність строків (ст. ст. 7, 28 КПК України).

В силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

Враховуючи наведене, конкретні обставини даного кримінального провадження, те що представником потерпілої в заявленому клопотанні не доведено, що на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення вживалися процесуальні заходи для залучення експерта та проведення експертизи, отримання зразків дослідження для її проведення і що існували об`єктивні перешкоди для цього, суд вважає, що відсутні підстави, передбачені ст. 242 КПК України, а призначення експертиз без достатніх на те підстав на даній стадії кримінального провадження буде суперечити як завданням кримінального провадження, так і його загальним засадам, зокрема, змагальності, диспозитивності та розумності строків та призведе до надмірного і необґрунтованого затягування судового розгляду, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 242, 332, 371, 372 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника потерпілої ОСОБА_5 - ОСОБА_6 про призначення комплексної судово-портретної та фототехнічної експертизи по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1