Справа № 357/2235/18
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотання про призначенні оціночно-будівельної експертизи

14 вересня 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду №1 в м.Біла Церква Київської області об`єднане кримінальне провадження №120 171 100 000 007 13 від 18.09.2017 року по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 4 ст. 190; ч. 5 ст. 191; ч. 1 ст. 358 КК України та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 4 ст. 190; ч.1 ст.366 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7

представник потерпілого ОСОБА_8

представник потерпілого ОСОБА_9

захисник - адвокат ОСОБА_10

обвинувачений ОСОБА_5

обвинувачений ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває дане кримінальне провадження.

14.09.2023 року у судовому засіданні представник потерпілого - адвокат ОСОБА_9 заявив клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи. Клопотання обґрунтовано тим, що постановою заступника начальника СВ Ставищенського ВП Володарського ВП ГУНП в Київській області про призначення товарознавчої експертизи від 15.01.2016 року лейтенанта поліції ОСОБА_11 у справі було призначено товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам ТОВ «РМ Консалтинг». Із невідомих представнику потерпілого причин експертами ТОВ «РМ Консалтинг» було надано не висновок експерта, а звіт про незалежну оцінку майна.

Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_8 підтримав заявлене клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи, просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_7 підтримав заявлене клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи, просив його задовольнити. Із посиланням на принцип диспозитивності зазначив, що права потерпілого не мають бути порушені через неналежну організацію слідства та роботи експертної установи.

Обвинувачені та захисник - адвокат ОСОБА_10 заперечували проти задоволення клопотання представника потерпілого про призначення оціночно-будівельної експертизи. Захисник із посиланням на правові висновки Верховного Суду зазначив, що таку експертизу, відповідно до імперативних приписів КПК України, зобов`язаний був забезпечити орган слідства на стадії досудового розслідування, що є його прямим обов`язком.

Вислухавши клопотання представника потерпілого, думку інших учасників процесу, колегія суддів дійшла до наступних висновків.

Відповідно до п.6 ч. 2 ст. 242, яка міститься в розділі ІІІ «Досудове розслідування» КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно з ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Разом з цим, відповідно до ч.2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Аналіз ч. 2 ст. 242 КПК України вказує на те, що обов`язок звернутися з клопотанням про залучення експерта (залучити експерта) для визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням, покладено лише на слідчого, прокурора саме на стадії досудового слідства.

Суд, виходячи із закріпленого у ст. 26 КПК України принципу диспозитивності, позбавлений можливості, навіть у випадку, коли він виявив відсутність висновку експерта із визначенням розміру матеріальних збитків, з власної ініціативи залучити експерта і усунути цей недолік досудового слідства. Залучення експерта судом незалежно від наявності клопотань сторін можливо тільки за обставин, передбачених ч. 2 ст. 332 КПК України.

Таку правову позицію викладено у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25.11.2019 року у справі №420/1667/18.

Таким чином, обставин, передбачених ст. 332 КПК України у даній справі судом не встановлено. Представником потерпілого та прокурором не заявлено доводів, а також не надано належних та допустимих доказів на їх підтвердження, з приводу наявності незалежних від слідчого та прокурора обставин, які б зробили неможливим проведення відповідної експертизи.

Так само не обґрунтовано поважність причин неможливості винесення органом досудового розслідування постанови про призначення відповідної експертизи після того, як останній дізнався про те, що на виконання постанови від 15.01.2016 року замість висновку експерта, було надано звіт про незалежну оцінку майна.

За таких обставин та ураховуючи стадію судового розгляду, на якій заявлено клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для його задоволення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст.26, 242, 332, 392 КПК України, -

П О С ТА Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника потерпілого - адвоката ОСОБА_9 про призначення оціночно-будівельної експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.

СуддяОСОБА_1

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області ОСОБА_12

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду

Київської області ОСОБА_13