Справа № 539/1602/23
Провадження № 1-кс/539/322/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2023 м.Лубни

Слідчий суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах кримінального провадження №0000114 від 21.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, в обґрунтування якого зазначив, що в провадженні СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за №0000114 від 21.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 20.04.2023 до чергової частини Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення на 102 від працівника поліції ОСОБА_5 про те, що 20.04.2023, приблизно о 19 год. 35 хв. в ході відпрацювання с. Піски Лубенського району на р. Сула працівники ГРПП виявили особу ОСОБА_6 , 1969 р.н., котрий виловлював рибу забороненим знаряддям лову «павуком».

В ході огляду місця події було виявлено та вилучено 1 пристрій для вилову риби «Павук» та рибу, а саме: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» - 1 шт., «Лящ» - 1 шт.

Вилучений «павук» передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Лубенського РВП, рибу було передано головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 .

21.04.2023 року дізнавачем сектору дізнання Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_3 винесено постанову про визнання речовими доказами 1 пристрою для вилову риби «Павук» та риби, а саме: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» - 1 шт., «Лящ» - 1 шт.

20.04.2023 року вилучена риба як така, що піддаються швидкому псуванню, яка вилучена стороною обвинувачення від 20.04.2023, передана головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 для подальшої передачі до рибоприймального пункту для реалізації.

Приймаючи до уваги те, що вилучена в ході огляду місця події по зазначеному кримінальному провадженню свіжовиловлена риба, а саме: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» - 1 шт., «Лящ» - 1 шт. відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98, п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, вилучений пристрій для вилову риби «Павук» відповідає критеріям п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою збереження речових доказів та відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Дізнавач просить накласти арешт на вищезазначене майно, а також дозволити реалізацію риби.

В судовому засіданні дізнавач, власник (володілець) майна присутніми не були. До канцелярії суду дізнавач надав клопотання про розгляд справи без його участі, зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

21.04.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, що підтверджується копією витягу з ЄРДР №0000114 від 21.04.2023.

З протоколу огляду місця події від 20.04.2023 вбачається, що в ході огляду місця події було виявлено та вилучено 1 пристрій для вилову риби «Павук» та рибу: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» 1 шт., «Лящ» 1 шт.

З розписки від 20.04.2023 вбачається, що головний державний інспектор Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_7 прийняв на зберігання для подальшої передачі до рибоприймального пункту свіжовиловлену рибу: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» 1 шт., «Лящ» 1 шт.

Постановою дізнавача СД Лубенського РВП ГУНП у Полтавській області ОСОБА_3 від 21.04.2023 все вищезазначене вилучене під час огляду місця події майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню №0000114 від 21.04.2023, з яких: знаряддя лову - «Павук», розмір бокового вічка 40х40 мм, розмір нижнього вічка 40х40, передано на зберігання до камери речових доказів Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області; рибу: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» 1 шт., «Лящ» 1 шт. передано для реалізації до Полтавського рибоохоронного патруля.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом, передбачено ч. 1 ст. 167 КПК України.

Зі змісту ч. 2 ст. 167 КПК України вбачається, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може бути здійснене під час обшуку та огляду, передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Згідно до п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як встановлено в судовому засіданні, вказане в клопотанні майно 20.04.2023 було вилучено під час огляду місця події. Зазначене клопотання дізнавачем направлено до суду засобами поштового зв`язку 21.04.20223, тобто в межах строку, передбаченого ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України - заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частина 1 ст. 170 КПК України вказує на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт майна допускається зокрема і з метою забезпечення збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 ст. 173 КПК України зазначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати зокрема і: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України) тощо.

Враховуючи вищенаведені правові норми та обставини, слідчий суддя вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, оскільки майно вилучене 20.04.2023 під час огляду місця події може мати значення для подальшого розслідування кримінального провадження, є речовими доказами, а тому для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження є необхідність в його арешті. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчого слідчий суддя постановляє ухвалу, у якій, зокрема, зазначає, порядок виконання ухвали. Відповідно до пунктів 4, 7 Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями (надалі Порядок зберігання речових доказів) речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, визначивши місце зберігання пристрою для вилову риби «Павук» згідно із пунктами 4, 7 Порядку зберігання речових доказів.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню: передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Відповідно до положення ч. 7 ст. 100 КПК України, у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.

Згідно ч. 8 ст.100 КПК України реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджений постановою КМУ від 19 листопада 2012 року № 1104, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у Кримінальному процесуальному кодексі України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Реалізація предметів здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 р. № 1340.

Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п.28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

З матеріалів клопотання вбачається, що вилучена в ході огляду місця події риба могла бути набута в результаті вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, відповідно до постанови дізнавача від 21.04.2023 визнана речовим доказом у справі, а також має властивість швидкого псування, у зв`язку з чим відповідає критеріям, зазначеним у ч. 6 ст. 100 КПК України, тому слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для передачі вказаної риби для реалізації.

Керуючись статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача СД Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лубенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , задовольнити.

Накласти арешт із забороною розпорядження та користування до скасування арешту та відповідних заборон у встановленому КПК України порядку, на вилучений в ході огляду місця події від 20.04.2023, пристрій для вилову риби «Павук».

Порядок зберігання пристрою для вилову риби «Павук» визначити відповідно до пунктів 4, 7 Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Накласти арешт на свіжовиловлену рибу, а саме: «Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» 1 шт., «Лящ» 1 шт., вилучену в ході проведення огляду місця події від 20.04.2023, проведеного в адміністративних межах села Піски Лубенського району Полтавської області.

Надати дозвіл на реалізацію речових доказів риби («Синець» 10 шт., «Карась сріблястий» 1 шт., «Лящ» 1 шт.).

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1