Справа № 761/3254/23
Провадження № 1-кс/761/2337/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2023 року Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 420 221 021 000 000 33 від 11.02.2022,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна ТОВ «Євротранстелеком» звернувся адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання його ініціатор зазначив, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000033 від 11.02.2022 за ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, у якому 12.05.2022 задоволені клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури, на грошові кошти ТОВ «Євротранстелеком», що знаходяться на банківських рахунках, накладений арешт.

Однак, на думку ініціатора клопотання, зазначене кримінальне провадження є штучно створеним, тобто з метою ухилення посадовими особами ТОВ «Євротранстелеком» від погашення заборгованості перед гр. ОСОБА_4 .

У зв`язку з викладеним, ініціатор клопотання наполягав на скасуванні арешту грошових коштів ТОВ «Євротранстелеком», оскільки вважав подальше застосування оскаржуваного заходу забезпечення кримінального провадження необґрунтованим.

У судовому засідання адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представники органу досудового розслідування та прокуратури до суду не прибули, що не перешкоджає розгляду ініційованого клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши ініціатора клопотання, дослідивши надані документи, дійшов висновку про таке.

Завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його використання, перетворення, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, у такому випадку арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням з-поміж інших власника чи володільця майна, його представника за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Отже, вказана процесуальна норма визначає обмежене коло суб`єктів, які мають право оскаржити до слідчого судді такий захід забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, ініціатор скасування арешту повинен, зокрема, навести докази того, що саме він є власником чи володільцем арештованого майна.

З ухвал слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 (справа № 761/8301/22, № 761/8302/22, № 761/8303/22) вбачається, що арешт у кримінальному провадженні № 0000033 від 11.02.2022 накладений на грошові кошти, що перебувають на банківських рахунках, та належать ТОВ «Євротранстелеком».

Під час застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею з`ясовано, що зазначене вище провадження порушене за фактом шахрайського заволодіння групою осіб майном ТОВ «Євротранстелеком» шляхом підробки договору позики від 23.02.2020 №23/02-20/П між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; розписки ОСОБА_6 про отримання грошових коштів від 23.02.2020; договору поруки № 1 до Договору позики від 21.04.2020 № 23/02-20/П, укладеного між ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та поручителем ТОВ «Євротранстелеком»; довіреності ТОВ «Євротранстелеком» від 23.02.2020; договору відступлення прав вимоги(цесії) від 20.05.2021 №20/05/21/Ц; акту приймання-передачі документів договором відступлення прав вимоги (цесії) від 20.05.2021 № 20/05/21/Ц; вимоги про повернення грошових коштів за договором позики від 23.02.2020 № 23/02-20/П, адресованої ТОВ «Євротранстелеком»; вимоги про повернення грошових коштів за договором позики від 23.02.2020 № 23/02-20/П адресованої ОСОБА_6 .

Внаслідок вказаних дій штучно сформовано заборгованість ОСОБА_6 перед ОСОБА_5 у сумі 32 000 000 грн.

Крім того, гр. ОСОБА_8 , представляючись Третейським суддею, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 та іншими невідомими особами, 24.01.2022 надав до Київського апеляційного суду вище перелічені підроблені документи про неіснуючі зобов`язання ТОВ «Євротранстелеком», які стали підставою для ухвалення судового рішення про видачу судового наказу.

З наведеного витікає, що грошові кошти, які піддані арешту, є майном ТОВ «Євротранстелеком», яке визнане речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки є об`єктом злочинних посягань.

Крім того, ініціатором клопотання про скасування арешту майна не надано доказів, які б свідчили, що арештовані кошті належать ОСОБА_4 .

Таким чином, ініціатором клопотання не наведено переконливих доводів стосовно права власності ОСОБА_4 на грошові кошти, що перебувають на банківських рахунках та належать ТОВ «Євротранстелеком».

Сукупність наведених фактів, їх правова оцінка приводять до висновку про відсутність передбачених законом підстав для скасування арешту майна.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 170, 174, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 420 221 021 000 000 33 від 11.02.2022 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2022 (справа № 761/8303/22), відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1