Провадження № 1-кп/761/3241/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0003289, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2022 відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Станова Тростянецького району Сумської області, українця, громадянина України, з середьою освітою, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

за обвинуваченням, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

потерпілого ОСОБА_7 ,

потерпілого ОСОБА_8 ,

потерпілого ОСОБА_9 ,

потерпілого ОСОБА_10 (в режимі відеоконференції),

установив:

14.07.2023 до Шевченківського районного суду міста Києва від прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_11 надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0003289, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2022, за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2023 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 18.07.2023 у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.

Ухвалою суду від 09.08.2023 призначено судовий розгляд у зазначеному кримінальному провадженні та обрано обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 160 (сто шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 429 440 (чотириста двадцять дев`ять тисяч чотириста сорок) гривень.

Позиція, клопотання, скарги і заяви учасників судового провадження у підготовчому судовому засіданні.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_3 просили суд змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт або зменшити розмір застави.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому, оскільки будь-який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Потерпілі у судовому засіданні поклалися на розсуд суду щодо питання зміни запобіжного заходу обвинуваченому.

Положення закону, яким керувався суд.

Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу . За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Так, відповідно до ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятої статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У силу ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Висновки та мотиви суду.

У межах даного кримінального провадження до обвинуваченого ОСОБА_3 застосовувались запобіжні заходи, в ході чого досліджувалось питання обґрунтованості підозри, повідомленої останньому.

На даний час ОСОБА_3 набув статусу обвинуваченого та за результатами судового розгляду суд здійснюватиме оцінку доказів, що будуть надані сторонами кримінального провадження.

При цьому, зважаючи на перелік доказів, який наведено в реєстрі матеріалів досудового розслідування, що долучений до обвинувального акту, суд вважає, що відсутні підстави вважати, що доводи прокурора про наявність у нього достатніх доказів для доведення висунутого обвинувачення не є очевидно необґрунтованими.

Суд нагадує, що обставини здійснення обвинуваченим конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого судового розгляду, що не виключає можливості обрання до обвинуваченого запобіжного заходу.

Суд вважає, що станом на день розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу ОСОБА_3 обставини, які враховувались судом при обранні найсуворішого запобіжного заходу до обвинуваченого, не змінились та ризики не зменшились.

При обранні запобіжного заходу судом враховано також дані про особу обвинуваченого ОСОБА_3 , його вік, стан здоров`я, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя, а також відведену йому роль у вчиненні інкримінованих правопорушеннях.

При цьому суд уважає, що наявність постійного місця проживання не може запобігти зазначим ризикам при обрнні запобіжного заходу з огляду на обставини вчинення злочину, а також його наслідків.

З урахуванням наведеного, суд приходить до обґрунтованого висновку, що стороною захисту не наведено виключних та переконливих обставин, які б свідчили про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який, як і не наведено нових обставин, які б слугували підставою для зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , а відтак суд не знаходить підстав для задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на інші запобіжні заходи.

Керуючись статтями 131, 132, 194, 201, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1