Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5862/23
Номер провадження 1-кс/711/1607/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчої - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання старшої слідчої відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , внесеним у кримінальному провадженні №0000277 від 17.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, з базовою вищою освітою, який є особою з інвалідністю 3 групи, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старша слідча відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , внесеним у кримінальному провадженні №0000277 від 17.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим управлінням ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000277 від 17.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванням час, виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном шляхом обману, а саме квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, ОСОБА_5 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, дізнався про факт смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якій належала на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_2 .

Далі, реалізуючи злочинний умисел на заволодіння чужим майном шляхом обману, 31.05.2019 о 12 год. 00 хв., ОСОБА_5 прибув до адміністратора Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_3 , де використав завідомо підроблені документи, а саме свідоцтво про право власності на житло від 12.08.1996, видавником якого є орган приватизації Придніпровського райвиконкому та зареєстрований Черкаським об`єднаним бюро технічної інвентаризації, у якому містились завідомо неправдиві відомості про право власності ОСОБА_5 на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , довідку Комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» про те, що станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано у Комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за ОСОБА_5 , у якій містились завідомо неправдиві відомості - підроблений підпис директора Комунального підприємства «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» ОСОБА_9 , підроблений підпис виконавця довідки ОСОБА_10 . Надавши дане свідоцтво про право власності на житло та довідку видану Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» адміністратору Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 , як підтвердження його права власності на зазначене майно, переслідуючи корисливу мету завершити вчинення кримінального правопорушення, а саме здійснити державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_4 , зареєстрував право власності на вказану квартиру.

Адміністратор Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 , будучи обманутою ОСОБА_5 , не знаючи про його злочинні наміри та про те, що надані останнім документи, а саме: свідоцтво про право власності на житло від 12.08.1996, довідка видана ОСОБА_5 , про те що: станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано у Комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за ОСОБА_5 , є підробленими, сформувала друковану форму заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) від 31.05.2019, після чого ОСОБА_5 , переслідуючи корисний умисел на заволодіння чужим майном шляхом обману, вчиненому у великих розмірах, особисто підписав вказані документи, а саме: заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Надані ОСОБА_5 адміністратору Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 завідомо підроблені документи, а саме: свідоцтво про право власності на житло від 12.08.1996, довідка видана ОСОБА_5 про те, що станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано у Комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за ОСОБА_5 , а також підписана ОСОБА_5 заява про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (щодо права власності) від 31.05.2019, стали підставою для проведення державним реєстратором Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради ОСОБА_11 , державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , за ОСОБА_5 .

Таким чином, ОСОБА_5 , шляхом обману, заволодів квартирою за адресою: АДРЕСА_2 , вартість якої згідно з висновком експерта №2-6 від 28.03.2023 станом на 31.05.2019 може складати 606 085,00 грн. (шістсот шість тисяч вісімдесят п`ять гривень), що у 631 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на час вчинення злочину, та якою до травня 2018 володіла ОСОБА_7 , яка у подальшому, у відповідності до статті 1277 Цивільного кодексу України, мала бути визнаною відумерлою спадщиною та передана у власність територіальної громади м. Черкаси.

Крім того, ОСОБА_5 , переслідуючи злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, а саме квартирою, отримав від невстановленої в ході досудового розслідування особи підроблене свідоцтво про право власності на житло від 12.08.1996, видане органом приватизації Придніпровського райвиконкому та довідку видану ОСОБА_5 про те, що станом на 01.01.2013 право власності на квартиру АДРЕСА_4 зареєстровано у Комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за ОСОБА_5 , видане Комунальним підприємством «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», у якому містились завідомо неправдиві відомості про факт права власності ОСОБА_5 на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

Після чого, ОСОБА_5 продовжуючи свій злочинний умисел, використовуючи завідомо підроблений документ, 31.05.2019, більш точний час в ході проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим, перебуваючи у адміністратора Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_3 , використав завідомо підроблені документи шляхом надання його адміністратору Центру надання адміністративних послуг Черкаської міської ради ОСОБА_8 , з метою придбання права на майно, а саме на квартиру АДРЕСА_4 та які стали підставою для проведення державним реєстратором Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради ОСОБА_11 , державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , за ОСОБА_5 .

З урахуванням зібраних в ході досудового розслідування доказів, 21.08.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Черкаси, громадянину України, українцю, освіта середня-спеціальна, не працюючому, не одруженому, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні немає, являється інвалідом 3 групи, учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, депутатом, учасником бойових дій не являється, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , - повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Слідча зазначає, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 згідно із ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1, 2, 3, ст. 177 КПК України.

Вина ОСОБА_5 на даній стадії кримінального провадження підтверджується наступними зібраними доказами, а саме: висновком експерта №06-23 від 28.03.2023; висновком експертизи дослідження почерку і підписів №19/124/8/7-10797-2023 від 14.07.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.06.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , іншими матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, на даний час ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна та кримінального проступку передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, за який передбачено покарання у вигляді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до двох років.

Ініціатор клопотання зазначає про наявність підстав щодо існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, ст. 177 КПК України., а саме:

- останній після повідомлення про підозру, може умисно переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- ризик можливого незаконного впливу на свідків та експертів у даному кримінальному провадженні обґрунтований тим, що ОСОБА_5 має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності;

- ризик можливого знищення, приховання, чи спотворення документів, обґрунтований тим, що документи, які в дійсності не видавались державними органами та на підставі яких було зареєстровано право власності на житлову квартиру АДРЕСА_4 , які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не відшукано та ОСОБА_5 не видано органу досудового розслідування, що свідчить про можливі наміри знищити чи приховати вказані документи з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 2, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у кримінальному провадженні.

Слідча вказує, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідне з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання вищезазначеним обґрунтованим ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України.

Також, органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечили б запобіганню зазначеним в клопотанні ризикам та належної процесуальної поведінки підозрюваного, таких як: 1) особисте зобов`язання - є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких реальних обмежень; 2) особиста порука - також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризикам та стосовно ОСОБА_5 , не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Беручи до уваги вищевикладене, орган досудового розслідування вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період часу з 22.00 до 06.00 з покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи, не відлучатися за межі м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду, не спілкуватися без участі слідчого або прокурора з особами, що набули статусу експерта, свідків, у кримінальному провадженні, а тому слідча, за погодженням із прокурором, звернулася до слідчого судді з даним клопотанням.

В судовому засіданні прокурор та слідча клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому та додані до нього докази. Окремо прокурор зазначив, що підставою для обрання підозрюваному запобіжного заходу є існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, тобто: підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з огляду на тяжкість покарання, яке може бути застосовано до нього у разі визнання його винним у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень; знищити чи пошкодити документи, на підставі яких ним було вчинено кримінальні правопорушення, а саме які стали підставою для набуття ним права власності на нерухоме майно, та які на даний час не розшукані органом досудового розслідування; також підозрюваний може незаконно впивати на свідків у даному кримінальному провадженні з метою уникнення покарання, що йому загрожує у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень. Зокрема, такий ризик існує щодо свідка ОСОБА_8 , яка здійснювала реєстраційні дії за даний об`єктом нерухомого майна та впізнала підозрюваного, як особу, яка звернулась до неї для оформлення права власності та надала пакет документів, необхідний для вчинення реєстраційних дій. А тому прокурор вважає, що саме домашній арешт, що полягає у забороні залишати місце проживання в період з 22-00 години до 06-00 години, зможе запобігти вказаним ризикам.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість та недоведеність ризиків, на які, як на підставу для обрання запобіжного заходу, посилається сторона обвинувачення. Крім того, захисник зазначив, що покази свідків, які вказують на причетність до вчинення кримінальних правопорушень його підзахисного, сумнівні та непереконливі. Також просив врахувати, що підозрюваний раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває. Враховуючи викладене, просив застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та підтримав доводи свого захисника. Також підозрюваний зазначив, що просить застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Судом встановлено, що СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000277 від 17.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, за фактом заволодіння чужим майном шляхом обману, а саме квартирою за адресою: АДРЕСА_2 .

21.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: висновком експерта №06-23 від 28.03.2023; висновком експертизи дослідження почерку і підписів №19/124/8/7-10797-2023 від 14.07.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 27.06.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 та іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому органом досудового розслідування злочинів та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані злочини.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 (шахрайство, вчинене в особливо великих розмірах), ч. 4 ст. 358 (використання завідомо підробленого документа) КК України.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, які відповідно до положень ст. 12 КК України є кримінальним проступком (ч.4 ст. 358 КК України) та особливо тяжким злочином (ч.4 ст. 190 КК України).

Санкцією ч. 4 ст. 190 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна; санкцією ч. 4 ст. 358 КК України передбачене покарання у виді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арешту на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до двох років.

Щодо доводів сторони обвинувачення про існування ризиків, визначених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави для обрання запобіжного заходу підозрюваному, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від правосуддя, слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального правопорушення, відсутності міцних соціальних зв`язків і офіційного працевлаштування, та приходить до висновку, що ризик переховування є актуальним, зважаючи на тяжкість ймовірного покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому органом досудового розслідування кримінальних правопорушень. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Суд також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність постійного зареєстрованого місця проживання та те, що підозрюваний раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, не можуть бути вирішальними, що могло б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, з огляду на встановлені в судовому засіданні обставини.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що ризик впливу на свідків, з врахуванням обізнаності підозрюваного про місце їх перебування, зокрема свідка ОСОБА_8 , яка вчиняла реєстраційні дії щодо об`єкту нерухомого майна, не можна виключити на стадії досудового розслідування.

В той же час, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено існування можливості незаконного впливу на експертів та спеціалістів у цьому кримінальному провадженні. При цьому суд зазначає, що у контексті кримінального провадження ризиком є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду, а відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. А відтак доводи прокурора щодо можливості впливу підозрюваним на експертів та спеціалістів носять абстрактний характер і є лише його припущенням.

Також слідчий суддя вважає доведеним існування ризику можливого знищення, приховання, чи спотворення документів, який обґрунтований тим, що документи, які в дійсності не видавались державними органами та на підставі яких було зареєстровано право власності на квартиру, за адресою АДРЕСА_2 , які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення не відшукано та ОСОБА_5 не видано органу досудового розслідування, що свідчить про можливі наміри знищити, чи приховати вказані документи з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Всі інші фактичні обставини кримінального провадження, питання винуватості підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу: судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами доказів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в ст. 178 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Так, враховуючи обставини кримінального правопорушення, викладенні в повідомленні про підозру, та його тяжкість, слідчий суддя вважає, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

В той же час застава, навіть у мінімальному визначеному законом розмірі, який для особливо тяжких злочинів складає вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є непомірною для підозрюваного, а тому, на думку слідчого судді, єдиним достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, є домашній арешт.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Отже, підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України.

Метою для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у виді домашнього арешту відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану. В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Керуючись ст. ст. 110, 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшої слідчої відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні №0000277 від 17.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає у забороні підозрюван ому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 22-00 години до 06-00 години, в межах строку досудового розслідування, тобто до 21 жовтня 2023 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :

- прибувати до суду, прокурора та слідчого СУ ГУНП в Черкаській області, який здійснюватиме досудове розслідування, за першою вимогою;

- не відлучатися із м. Черкаси Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/чи роботи;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу інтернет тощо) з свідками у кримінальному провадженні, крім випадків необхідності такого спілкування безпосередньо в ході проведення слідчих чи процесуальних дій за їх участі, а також участі ОСОБА_5 у присутності слідчого чи прокурора.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного строком на 2 місяці, в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що залишення підозрюваним місця свого проживання у встановлений слідчим суддею час, не є порушенням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у випадку отримання невідкладної медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 30 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід.

Виконання ухвали доручити працівникам СУ ГУНП в Черкаській області.

Копію даної ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, прокурору та начальнику ГУ НП в Черкаській областей, - для відому та виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1