Справа № 642/4789/23
Провадження № 1-кс/642/2715/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню № 0000882 від 29.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням по кримінальному провадженню № 0000882 від 29.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, 06.02.2023, близько 03.30 невстановлена особа, перебуваючи у потязі № 063, сполученням Харків - Київ, між станціями "Лубни" - "Гребінка", таємно, в умовах воєнного стану, проникла до купе, яке займав ОСОБА_4 , 1985 р.н. та викрала належне йому майно, завдавши останньому матеріальної шкоди на загальну суму 40 000 гривень.

За даним фактом відкрито кримінальне провадження № 0000882 від 29.05.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час допиту в якості потерпілого ОСОБА_4 , 1985 р.н., останній повідомив, що

05.02.2023 він прямував на потязі № 063 сполученням Харків - Київ в купейному вагоні. Відправка до м. Києва була ввечері, близько 22.40. в купейному вагоні він їхав один, інших пасажирів у купе не було. Двері купе були закриті ним зсередини. При цьому, при собі він мав рюкзак шкіряний чорного кольору, на змійці, із написом «Boss» (виконано з металу). Вказаний рюкзак був придбаний за ціною 18000 гривень у жовтні 2021 року. Рюкзак був у відмінному стані, без механічних пошкоджень. Всередині даного рюкзаку також було портмоне-клач, чорного кольору, шкіряний, ділився на два відділення та відділення для копійок «Boss». Дане портмоне-клач був ним придбаний в жовтні 2021 року за ціною 10000 гривень. Всередині якого були грошові кошти в сумі приблизно 5000 гривень, посвідчення працівника БЕБ т.в.о. заступника керівника Департаменту внутрішньої безпеки та захисту працівників БЕБ України. Навушники також були у рюкзаку - «airpods» в корпусі білого кольору, бездротові, знаходилися у каучуковому чохлі. Також всередині знаходилися ще зв`язка ключів від будинку, робочого кабінету, тощо.

У купе рюкзак був на полиці на стінці, над ним. Посеред ночі 06.02.2023, близько 03.30 він прокинувся від спеки, тоді ж і вирішив придбати у провідника пляшку води. Причому, потяг в даний момент рухався, це було між зупинками Лубни - Гребінка. Коли він прокинувся то виявив відсутність свого рюкзаку. Одразу ж попрямував до свого провідника та повідомив йому про факт крадіжки його речей. Тоді вони почали заходити до кожного купе вагону, однак в ході розмови з пасажирами, останні повідомили, що нічого не знають про вказаний факт, так як вони спали. ОСОБА_4 удвох з провідником пішли до сусіднього вагону, де під час бесіди з провідником вказаного вагону останній повідомив, що останнім часом у його вагоні ніхто не ходив, та на попередніх станціях ніхто не заходив та не виходив. Тоді вони попрямували в протилежний бік потягу, де у сусідньому з моїм вагоном, під час бесіди з провідником та повідомила, що вона спала, та нічого не бачила. Далі вони пішли до наступного вагону, де провідник повідомив їм, що у нього їхав підозрілий молодий чоловік, віком 30 років, мав «заячу губу», який був одягнений в куртку з капюшоном та мав на голові шапку з картузом. Даний чоловік приховував свого обличчя при пред`явленні квитка, а коли зайшов у м. Полтаві до плацкартного вагону, то на місці, на яке придбав квиток не знаходився, постійно ходив по вагонах, ніби курив, а на своє місце прийшов за 10 хв. до станції «Ромодан», де і вийшов. Під час виходу забрав свій квиток назад. Та зі слів провідника даний чоловік давав квиток в якому не відображалося його П.І.Б . Також даний чоловік коли заходив до вагону то мав при собі сумку через плече. Після розмови з провідником ОСОБА_4 повернувся до свого купе та вранці приїхав до м. Києва.

З часом ОСОБА_4 приїхав до м. Полтави, та попросив працівників вокзалу переглянути відеозаписи з приміщення вокзалу у певний час, щоб переглянути, хто саме це міг бути тією особою, яка купувала квиток на плацкартний вагон до «Ромодану», так як опис чоловіка, який можливо таємно викрав його майно у нього був від провідника. Касир також повідомив приблизний час придбання такого квитка, і ти самим вони звузили час на відеозаписах. Тоді ОСОБА_4 і потрапив у поле зору чоловік, який підходив під опис провідника. Вони дозволили йому зробити відеозапис із монітору, на якому фігурувала особа, яка була зовні схожа на ту, яку зазначив провідник.

Допитаний у якості свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомив, що уже тривалий час він працює в АТ «Укрзалізниця» на посаді провідника. В його обов`язки входить: забезпечення високої культури обслуговування пасажирів на шляху прямування поїзда та їх безпеку в аварійній обстановці. Утримання внутрішнього обладнання вагона та знімного інвентаря у справному стані. Забезпечення безпечної посадки та висадки пасажирів. Розміщення пасажирів у вагоні згідно з їх проїзними документами. Також він тривалий час працює провідником у поїзді № 063, сполученням Харків-Київ, Київ-Харків. Повідомив, що він являється провідником у плацкартному вагоні № 20 даного поїзду. Також з ним на зміні працює ще один провідник - це жінка.

05.02.2023 вказаний поїзд відправлявся від станції «Харків» о 22.30. В той вечір у вагоні, який обслуговував ОСОБА_7 було не багато людей. Після 00.00 його колега-провідник відпочивала, а він у свою чергу виконував свої безпосередні функції. О 01.07 була зупинка «Полтава Київська». Перебуваючи поруч із плацкартним вагоном, до нього підійшов чоловік, віком 30-35 років, одягнений в куртку, спортивні штани, на голові мав кепку та капюшон, при цьому, свого обличчя він чомусь ховав від нього, однак паспорт громадянина України пред`явив а також квиток на вказаний поїзд і в даний вагон. Провідник помітив, що у чоловіка були вуси та борода, однак не дуже густі (не сильно відрощені) а коли почав розмовляти, то вимова у нього була досить дивною, він ніби гугнявив (ніби «заяча губа» у нього була, як мені здалося). Чоловік увійшов до вагону. В даного чоловіка було місце №1, одразу біля купе провідників. Коли поїзд відправився від вказаної станції - вказаного пасажира він не помітив на місці відповідно до придбаного квитка. Увесь час слідування до його зупинки, а саме до станції «Ромодан» - останній був відсутній на своєму місці. І тільки за 10 хв. до виходу він з`явився та замовив у нього чашку чаю. Випивши її, пасажир вийшов на станції «Ромодан» приблизно о 02.20. ОСОБА_7 здалося це дивним, що чоловік користується послугами АТ «Укрзалізниці» та поїздом який відправляється з однієї станції о 01.07 та прибуває на станції його висадки приблизно о 02.20. Посеред ночі іншого транспорту, яким би він міг скористатися для подальшої поїздки не має. Тим більше відстань також не є великою і зручніше було би скористатися послугами автобусу в ранній чи денний час а не поїздом. Те що він вночі скористався послугами АТ «Укрзалізниці» - вказує на те (це його суб`єктивна думка), що він з якоюсь корисливою для себе ціллю так вчинив. Також, коли чоловік виходив з поїзду, то він забрав свій квиток. Після того, як даний чоловік вийшов з поїзду, через деякий час до нього підійшов провідник даного поїзду з вагону «СВ» на ім`я ОСОБА_9 із пасажиром на ім`я ОСОБА_4 . ОСОБА_4 повідомив, що його купе відчинив невідомий та таємно викрав його речі, а саме сумку, в якій було його портмоне з грошима, службове посвідчення та інші особисті речі. Тоді ОСОБА_7 їм сказав, що до нього у вагон сів пасажир у «Полтаві-Київській», який поводився підозріло, також він надав його опис, тощо.

Чоловік, який сів на станції «Полтава Київська» був середньої статури, мав вади мови (як йому здалося мав «заячу губу»), віком близько 30-35 років, мав вуси та бороду - світлі, однак не дуже густі (не сильно відрощені).

За участю свідка ОСОБА_7 проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, у ході якого, останній вказав на особу під № 3, якою виявився ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 3 ст. 187 КК України, та який користується мобільним номером телефону ПрАТ «Київстар» НОМЕР_1 .

Проведеним тимчасовим доступом до речей і документів, які перебувають у володінні ПрАТ «Київстар», за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 53, встановлено, що власник номеру НОМЕР_1 ПрАТ «Київстар», а саме ОСОБА_12 , 1991 р.н. 06.02.2023 близько 01.00 перебував у м. Полтава, після чого о 02.25 останній перебував уже у м. Миргороді Полтавської області, тобто скористався послугами АТ «Укрзалізниці» та прямував на поїзді № 063 сполученням Харків-Київ від станції м. Полтава («Полтава Київська») та до станції «Миргород».

Встановлено, що ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на теперішній час фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради № 2012/0/50-23 від 17.08.2023 реєстрація права приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 проведена за ОСОБА_13 , на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 09.02.2000 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, ОСОБА_14 , р. № 205.

У зв`язку із вищевикладеним та із доказами, які зібрані у ході досудового розслідування - є вагомі підстави вважати, що за місцем фактичного проживання ОСОБА_12 , 1991 р.н., а саме за адресою: АДРЕСА_1 , останній може зберігати вищезазначені рюкзак шкіряний чорного кольору, на змійці, із написом «Boss» (напис виконано з металу); портмоне-клач, чорного кольору, шкіряний, ділився на два відділення та відділення для копійок ТМ «Boss»; посвідчення т.в.о. заступника керівника Департаменту внутрішньої безпеки та захисту працівників БЕБ України на ім`я ОСОБА_4 ; навушники «airpods» у корпусі білого кольору, бездротові, знаходилися у каучуковому чохлі

06.09.2023 у період часу з 08 год. 32 хв. по 09 год. 54 хв., проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду міста Харкова від 22.08.2023 року, по справі №642/4789/23, провадження №1-кс/642/2488/23. Дозвіл слідчого судді був наданий на проведення обшуку з метою виявлення та вилучення наступних речей: рюкзаку шкіряного чорного кольору, на змійці, із написом «Boss» (напис виконано з металу); портмоне-клачу, чорного кольору, шкіряного, ділився на два відділення та відділення для копійок ТМ «Boss»; посвідчення т.в.о. заступника керівника Департаменту внутрішньої безпеки та захисту працівників БЕБ України на ім`я ОСОБА_4 ; навушників «airpods» у корпусі білого кольору, бездротові, знаходилися у каучуковому чохлі, яке може мати значення для встановлення відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень.

В ході проведення обшуку було вилучено наступне:

Навушники бездротові білі, в чохлі пластмасовому, на якому мається напис: «Designed by Apple in California Assembled in China». Навушники в справному стані.

Вказане було належним чином упаковано до одного полімерного сейф-пакету № 2312593 із пояснювальним написом та підписами учасників слідчої дії, у зв`язку з тим, що без вилучення вони могли бути знищені чи передані іншим особам, що унеможливило б у подальшому проведення досудового розслідування та доказування складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вилучені речі належать ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (без контактного номеру телефону), який уже тривалий час проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно зі ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема, підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Крім того, відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

При цьому, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Також відповідно до ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди тощо.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

При цьому, відповідно до ч.ч.4, 6, 9-11 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених КК України.

Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у п.п.1-4 ч.1 ст.96-2 КК України.

У випадку, передбаченому п.4 ч.3 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У невідкладних випадках і виключно з метою збереження речових доказів або забезпечення можливої конфіскації чи спеціальної конфіскації майна у кримінальному провадженні щодо тяжкого чи особливо тяжкого злочину за рішенням Директора Національного антикорупційного бюро України (або його заступника), погодженим прокурором, може бути накладено попередній арешт на майно або кошти на рахунках фізичних або юридичних осіб у фінансових установах. Такі заходи застосовуються строком до 48 годин. Невідкладно після прийняття такого рішення, але не пізніше ніж протягом 24 годин, прокурор звертається до слідчого судді із клопотанням про арешт майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на викладене, на даний час виникла необхідність накласти арешт на навушники бездротові білі, в чохлі пластмасовому, на якому мається напис: «Designed by Apple in California Assembled in China». Навушники в справному стані (знаходяться у полімерному сейф-пакеті № 2312593).

Вищевказані предмети матимуть суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вищевказане визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню, оскільки встановлено достатньо об`єктивних підстав вважати, що вилучене може використовуватись, як фактичний доказ під час досудового розслідування та в подальшому судовому розгляді.

Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Під час проведення досудового розслідування встановлено достатньо об`єктивних підстав вважати, що вищевказані вилучені документи могли зберегти на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження - арешту зумовить труднощі в частині встановлення істини у кримінальному провадженні, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, знищене, що унеможливить призначення та проведення необхідних судових експертиз (судової товарознавчої експертизи).

На підставі викладеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування тимчасово вилученого майна, виникає необхідність накласти на нього арешт, шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.

Прокурор в судове засідання надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив задовольнити.

Суд, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного висновку

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст.170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст.170КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

На виконання вимог ч.1 ст.173КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна у вказаній частині, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Вилучені в ході проведення обшуку 06.09.2023 у період часу з 08 год. 32 хв. по 09 год. 54 хв.., за адресою АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: навушники бездротові білі, в чохлі пластмасовому, на якому мається напис: «Designed by Apple in California Assembled in China». мають суттєве значення у кримінальному провадженні як речовий доказ.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження завданням кримінального провадження,а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131-132, 171-173 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході проведення обшуку 06.09.2023 у період часу з 08 год. 32 хв. по 09 год. 54 хв., за адресою АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: навушники бездротові білі, в чохлі пластмасовому, на якому мається напис: «Designed by Apple in California Assembled in China».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1