Справа №705/2350/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2023 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника - адвоката ОСОБА_3 ,

особи, в інтересах якої подано клопотання, - ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про закриття кримінального провадження в порядку ч. 9 ст. 284 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

23.06.2023 адвокат ОСОБА_3 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із клопотанням, поданим в інтересах ОСОБА_4 , про закриття кримінального провадження в порядку ч. 9 ст. 284 КПК України, в якому просив суд: кримінальне провадження 0000422 від 22.06.2022 року закрити у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування; скасувати арешт на автомобіль «HYUNDAI TUCSON» н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на вказаний автомобіль.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні Уманського РУП ГУНП перебуває кримінальне провадження № 0000422 від 22.06.2022 за ст. 290 КК України, по факту вилучення в ОСОБА_4 21.06.2022 працівниками поліції його автомобіля «HYUNDAI TUCSON», н.з. НОМЕР_1 , який начебто має ознаки підробки фрагменту деталі нанесеного номеру кузова. 27.06.2022 слідчим суддею Уманського міськрайонного суду накладено арешт на автомобіль «HYUNDAI TUCSON» н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію на вказаний автомобіль. Згідно висновку технічної експертизи документів, вилучене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу виконано на офіційному бланку документів та не являється підробленим. З моменту внесення відомостей до ЄРДР минуло більше 12 місяців та жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні злочину. Більше 12 місяців на підставі лише необґрунтованої підозри працівників сервісного центру порушуються права на власність гр. ОСОБА_4 , а саме на автомобіль. 01.07.2020 набрав чинності закон «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень» № 2617-VIII, яким реалізовано механізм досудового розслідування кримінальних проступків. У відповідності до ч. 2 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей до ЄРДР до дня повідомлення особі про підозру становить 12 місяців у провадженні щодо нетяжкого злочину, але відсутні норми, які б регламентували обов`язок дізнавача закрити провадження щодо кримінального проступку, в якому жодній особі не повідомлено про підозру. Це є серйозною прогалиною, яка призводить до порушення таких загальних засад кримінального провадження, як верховенство права та рівність перед законом і судом. Вважає, що у цій ситуації слід застосувати аналогію закону, закріплену в ч. 6 ст. 9 КПК України для належного захисту прав людини, враховуючи, що для більш тяжких кримінальних правопорушень законодавством передбачено обов`язок закриття провадження у випадку закінчення строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру, а для кримінальних проступків такий обов`язок відсутній. Чинним законодавством передбачено не право, а обов`язок дізнавача закрити провадження у разі, коли строк досудового розслідування, визначений ст. 219 цього кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру. Отже, ще одна норма КПК опосередковано свідчить про обов`язок закриття провадження щодо кримінального проступку у випадку спливу строку, встановленого ст. 219 КПК. Фактично всіма нормами, які регулюють здійснення досудового розслідування кримінальних проступків, передбачені однакові правила нарівні із злочинами. Зокрема, закріплено обов`язок саме дізнавача закрити кримінальне провадження. Проте позитивною є судова практика з цього питання, яка за таких умов має певне вирішальне значення у питанні захисту прав та законних інтересів особи, стосовно якої здійснюється досудове розслідування без повідомлення про підозру. Законом України № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року частину першу статті 284 КПК було доповнено пунктом 10, згідно з яким кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи. Абзац 2 цього пункту визначає, що слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані закрити кримінальне провадження також у разі, коли строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру. Водночас ч. 5 ст. 28 КПК України містить спеціальну норму, за якою кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадженні щодо нього було закрите. Ця норма кореспондує із положеннями частини 1 ст. 116 КПК України, яка передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим кодексом строки. Статтею 174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку закриття кримінального провадження судом.

22.06.2023 в орган дізнання було направлено клопотання про закриття вказаного кримінального провадження. 23.06.2023 дізнавач ОСОБА_6 винесла постанову про відмову в задоволенні клопотання щодо закриття кримінального провадження, мотивуючи тим, що в ст. 219 КПК України відсутня норма, яка обмежує строки кримінальних проступків, при цьому дізнавачем аналогія закону не застосовувалася. Приймаючи до уваги те, що кримінальне правопорушення, передбачене ст. 290 КК України відноситься до проступків, а також якщо жодній особі не було повідомлено про підозру, застосовується аналогія закону, закріплена в ч. 6 ст. 9 КПК України, де вказано, що у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України, де граничний строк досудового розслідування проступків визначається положеннями ст. 219 КПК України і становить 12 місяців, тому виникає необхідність клопотати перед слідчим суддею про закриття кримінального провадження та скасування арешту на майно.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі.

Особа, в інтересах якої подано клопотання, - ОСОБА_4 , в судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 підтримав, просив суд його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання в повному обсязі. Зазначив, що відповідно до ч. 9 ст. 284 КПК України винесення слідчим суддею ухвали про закриття кримінального провадження є правом, а не обов`язком. Чинним КПК не передбачено право дізнавача звертатися до слідчого судді з клопотанням про продовження строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях, де вчинено кримінальні проступки. Станом на час проведення досудового розслідування по кримінальному провадженні № 0000422 не було практики щодо закриття кримінальних проваджень щодо проступків по закінченню строків досудового розслідування, що і не було зроблено дізнавачем. Вважає клопотання передчасним та таким, що задоволенню не підлягає.

Дізнавач СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просила розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2022 без її участі. Зазначила, що клопотання вона не підтримує та просить відмовити в його задоволенні.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2022, дійшов такого висновку.

Положення статті 55 Конституції України визначають, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

На стадії досудового розслідування кримінального провадження контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні здійснює слідчий суддя відповідно до його повноважень у порядку, передбаченому КПК України, що встановлено п. 18 ст. 3 цього Кодексу.

Цією ж нормою встановлено, що слідчий суддя здійснює судовий контроль відповідно до його повноважень у порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 284 КПК України визначені підстави для закриття кримінального провадження.

Так, відповідно до ч. 9 ст. 284 КПК України, якщо закінчилися строки досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру, встановлені частиною першою статті 219 цього Кодексу, слідчий суддя може винести ухвалу про закриття кримінального провадження за клопотанням іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника.

Як вбачається з матеріалів провадження, Уманським РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000422, внесеного 22.06.2022 до ЄРДР, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України.

У ході розгляду зазначеного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27.06.2022 задоволено клопотання дізнавача сектору дізнання Уманського РУП ГУНП в Черкаській області та накладено арешт на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_1 , володільцем та користувачем якого є ОСОБА_4 , та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на вказаний автомобіль.

До матеріалів клопотання адвокатом ОСОБА_3 додано копію клопотання від 22.06.2023 про закриття кримінального провадження, направленого до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, та копію постанови дізнавача СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 від 22.06.2023. У постанові зазначено, що у ст. 219 КПК України відсутні норми, які б регламентували обов`язок дізнавача закрити провадження щодо кримінального проступку, в якому жодній особі не повідомлено про підозру. Також зазначено про те, що дійсно в провадженні СД Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2022 за ст. 290 КК України по факту вилучення в ОСОБА_4 21.06.2022 працівниками поліції автомобіля «HYUNDAI TUCSON», н.з. НОМЕР_1 , з ознаками підробки фрагменту деталі нанесеного номеру кузова.

Матеріали кримінального провадження № 0000422, які були надані на запит суду та досліджені судом в судовому засіданні, не містять зазначених документів. При цьому прокурор у судовому засіданні не наголошував на їх відсутності в матеріалах кримінального провадження, як і не спростував факт того, що таке клопотання адвокатом ОСОБА_3 було подано та постановою дізнавача йому було відмовлено у задоволенні клопотання.

Враховуючи, що суд розглядає клопотання про закриття кримінального провадження, а не скаргу на постанову про відмову у задоволенні такого клопотання від 23.06.2023, суд вважає за можливе розглянути клопотання по суті за відсутності в матеріалах клопотання зазначених документів.

З моменту внесення відомостей до ЄРДР кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2023 минуло більше 12 місяців. Підозра у вчиненні кримінального правопорушення у вказаному провадженні жодній особі не повідомлялася.

Беручи до уваги вищевикладені обставини, ОСОБА_4 , у розумінні п. 16-1 ч. 1 ст. 3 КПК України, є особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, а тому відповідно до ч. 6 ст. 28 КПК України адвокат ОСОБА_3 , який діє на підставі договору про надання правової допомоги № 72 від 03.01.2023 (ордер від 23.06.2023) має право звернутися до слідчого судді з цим клопотанням.

Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Тобто, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000422 від 22.06.2022 триває більше ніж дванадцять місяців, що перевищує строк досудового розслідування, який визначений КПК України для нетяжкого злочину, при тому, що у вказаному випадку мова йде про кримінальний проступок, тобто кримінальне правопорушення, що має меншу суспільну небезпеку в порівнянні зі злочином та має більш спрощену процедуру розслідування.

Згідно з частиною 9 статті 284 КПК України якщо закінчилися строки досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру, встановлені частиною першою статті 219 цього Кодексу, слідчий суддя може винести ухвалу про закриття кримінального провадження за клопотанням іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника.

Прокурор Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 в судовому засіданні, як на підставу для відмови у задоволенні клопотання посилався на те, що законодавством не врегульовано обов`язку дізнавача закрити кримінальне провадження щодо кримінального проступку, у якому жодній особі не повідомлено про підозру. При цьому ним не зазначено будь-яких інших підстав для відмови в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , як і не зазначено про необхідність проведення у кримінальному провадженні будь-яких слідчих чи інших процесуальних дій, спрямованих на ефективне розслідування.

Слідчий суддя погоджується з позицією сторони захисту щодо того, що строк досудового розслідування кримінальних проступків не може бути необмеженим та перевищувати строк досудового розслідування, встановлений для злочинів.

Так, кримінальні проступки за своєю соціальною небезпекою є менш тяжкими кримінальними правопорушеннями ніж злочини, зокрема, нетяжкі, щодо яких визначено проведення досудового розслідування в строк дванадцять місяців (п. 1 ч. 2 ст. 219 КПК України).

Застосовуючи ст. 219 КПК України в системному зв`язку із ст. 12 КК України та враховуючи ст. 58 Конституції України, практику ЄСПЛ, органи досудового розслідування повинні були виходити з того, що для кримінальних проступків строки досудового розслідування з моменту реєстрації в ЄРДР до моменту оголошення про підозру складають дванадцять місяців і у випадку необхідності повинні були бути продовжені.

Як визначено частиною 2 статті 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.1, 2 ст.219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Дотримання розумних строків є основоположним завданням оперативного розслідування будь-якого злочину, закріпленим у ст. 2 КПК України, що відображає вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Пунктом 32 у справі «Калініченко проти України» від 26.07.2007, Заява № 25444/03 зазначено: «Суд повторює, що розумність тривалості провадження у справі повинна оцінюватись у світлі обставин справи та з урахуванням наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади (див., з-поміж інших джерел, рішення у справі Pelissier and Sassi v. France [GC], заява N 25444/94, пункт 67, ECHR 1999-II).

Положеннями ч. 1 ст. 8 КПК закріплено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави;

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) поняття «якість закону» означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах «Олександр Волков проти України», «C.G. та інші проти Болгарії» та ін). Окрім того, Європейський суд зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах «Вєренцов проти України», «Кантоні проти Франції»). Таким чином, неоднозначність закону у кримінальному провадженні, має тлумачитись на користь людини, права та свободи якої визнаються найвищими цінностями, тим паче, коли людина знаходиться в уразливому стані, до якого, згідно з практикою ЄСПЛ («Душка проти України»), відноситься і перебування особи у стані кримінального переслідування.

В ухвалі Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 28.12.2021 у справі № 489/3647/21 (провадження № 51- 5949ск21) суд зробив висновок, що строки досудового розслідування кримінальних проступків з моменту реєстрації в ЄРДР до моменту оголошення про підозру складають дванадцять місяців і у випадку необхідності повинні були бути продовжені.

При цьому, колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду погодилась з висновками суду першої інстанції та апеляційної інстанції, що чинним кримінальним процесуальним законом врегульовано питання строків досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру лише щодо злочинів та не визначено питання щодо їх обчислення стосовно кримінальних проступків, які за своїм змістом є менш тяжкими діяннями, у зв`язку із чим суди дійшли висновку, що строк досудового розслідування кримінальних проступків не може бути необмежений та перевищувати строк досудового розслідування, встановлений для злочинів.

Така позиція узгоджується з практикою ЄСПЛ, а саме у рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Також подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 06.06.2023 у справі № 461/9707/21, який слідчий суддя враховує під час розгляду даного клопотання.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що існують підстави для закриття зазначеного кримінального провадження на підставі ч. 9 ст. 284 КПК України, а саме у зв`язку з тим, що закінчилися строки досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру, встановлені частиною першою статті 219 КПК України.

Крім того, в межах вказаного кримінального провадження слідчим суддею суду першої інстанції було накладено арешт на транспортний засіб, а саме автомобіль «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_1 , володільцем та користувачем якого є ОСОБА_4 , та на свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Крім того, згідно ч. 3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Також, частиною 4 цієї статті визначено, що суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Беручи до уваги підстави та порядок закриття кримінального провадження у вказаному випадку, слідчий суддя вважає, що є всі підстави для скасування арешту на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу на вказаний автомобіль, оскільки з моменту внесення відомостей про кримінальний проступок, передбачений ст. 290 КК України, до ЄРДР минуло більше дванадцяти місяців, будь-якій особі не повідомлено про підозру, та слідчим суддею прийнято рішення про наявність підстав для закриття кримінального провадження № 0000422 від 22.06.2022 у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування, а тому в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

У зв`язку із зазначеним, клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , інтереси якого як володільця вилученого та арештованого майна обмежувалися під час кримінального провадження, є цілком обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевказане, керуючись ст. ст. 3, 8, 26, 174, 219, 284, 294, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Кримінальне провадження № 0000422 від 22.06.2022 закрити у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування.

Скасувати арешт, накладений згідно з ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27.06.2022, на автомобіль «HYUNDAI TUCSON», д.н.з. НОМЕР_2 , та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на вказаний автомобіль.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1