ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1437/23 Справа № 176/1686/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції)

захисника ОСОБА_7

підозрюваної ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в залі суду в м. Дніпрі матеріали досудового розслідування № 0000028 за апеляційними скаргами прокурора Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_9 , захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 26 травня 2023 року, якою застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, громадянки України, з вищою освітою, не одруженої, не працюючої, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 26 травня 2023 року, було частково задоволено клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , погоджене з прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Застосовано до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово покидати житло за адресою: АДРЕСА_1 , із покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Строк дії ухвали до 21 липня 2023 року.

Визначаючи підозрюваній запобіжний захід слідчий суддя врахував: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою; стан здоров`я підозрюваної, яка страждає на астму та ожиріння; наявність у підозрюваної міцних соціальних зв`язків в місці її постійного проживання, зокрема наявність у неї на утриманні матері похилого віку, яка потребує постійного догляду; позитивні характеристики підозрюваної; відсутність повідомлень про підозру у вчиненні інших кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя зазначив, що в судовому засіданні доведено, що відносно ОСОБА_8 мається обґрунтована підозра у вчинені нею кримінальних правопорушень, одне з яких є особливо тяжке, що безумовно обґрунтовує наявність ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України, однак з урахуванням у сукупності обставин щодо особи підозрюваної, то ступінь глибини цих ризиків не виявляється настільки значною та достатньою, яка б давала підстави обрати підозрюваній саме такий винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та убачається з метою запобігання останньою вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати проведенню процесуальних дій необхідним і достатнім обрати останній запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки такий буде співрозмірним і забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

В апеляціях:

- Не погоджуючись з вказаним рішенням прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Мотивуючи апеляційну скаргу, прокурор вважає ухвалу слідчого судді незаконною та такою що підлягає скасуванню у зв`язку з невідповідністю висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

Зазначає, що слідчий суддя безпідставно не взяв до уваги наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, прокурор зазначив, що ОСОБА_8 вчинила кримінальне правопорушення, яке є особливо тяжким злочином, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, дане правопорушення пов`язане з незаконним заволодінням бюджетних коштів на значну суму.

На думку апелянта, слідчий суддя не врахував практику ЄСПЛ та те, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_8 мають значний суспільний інтерес, оскільки стосуються незаконного заволодіння бюджетними коштами у розмірі на суму понад 1,8 млн. Грн. Про проведенні капітального ремонту дорожнього покриття.

Крім того, прокурор зазначив, що слідчий суддя не надав належної оцінки обставинам вчинення підозрюваною ОСОБА_8 адміністративних правопорушень, пов`язаних із домашнім насильством.

- Не погоджуючись з вказаним рішенням захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу слідчого судді скасувати та обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Вказує, що сторона захисту не погоджується з судовим рішенням, та вважає що до підозрюваної повинен бути застосований більш м`який запобіжний захід.

Зазначає, що прокурором не було доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Вказує, що ОСОБА_8 , здійснює постійний догляд за своєю матір`ю, яка вже тривалий час прикута до ліжка та потребує постійного догляду.

Запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту унеможливлює здійснювати достатній догляд за матір`ю, оскільки так ОСОБА_8 не зможе придбати продукти харчування та медикаменти.

Зазначає, що слідчим суддею не було враховано дані про особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання, раніше не судима.

Під час апеляційного перегляду прокурор просив задовольнити апеляційну скаргу та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника.

Підозрювана ОСОБА_8 та її захисник ОСОБА_7 заперечували проти задоволення апеляційної скарги прокурора, підтримали апеляційну скагу сторони захисту та просили її задовольнити з підстав викладених в ній.

Заслухавши доповідь судді, думки учасників процесу, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Стаття 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є запобіжні заходи.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

За ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу до підозрюваного слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування того чи іншого запобіжного заходу.

Під час апеляційного перегляду встановлено, що в провадженні СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000028 від 30.06.2021 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до витягу з ЄРДР вбачається, що під час перевірки публічної закупівлі Капітальний ремонт елементів благоустрою по вул. Хмельницького з відновлення дорожнього покриття від вул. Горького до вул. Маяковського м. Жовті Води Дніпропетровської області та обгрунтованості її оплати, не встановлено її фактичне виконання, що свідчить про привласнення коштів за невиконанні роботи.

23 травня 2023 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України.

25 травня 2023 року слідчий СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 за погодженням з прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Як вбачається з ухвали слідчого судді та журналу судового засідання, на основі наданих слідчим матеріалів, які обгрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, якими є фактичні обставини, наведені у клопотанні слідчого з доданими до нього матеріалами. Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів слідчий суддя правильно визначив, що причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Отже, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування стосовно обґрунтованості повідомленої ОСОБА_8 підозри, чогось очевидно недопустимого чи безпідставного не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про їх існування є обґрунтованим з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, характер вчиненого злочину, а також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Отже, доводи захисника про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_8 підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КК України, є непереконливими.

Разом з тим, розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином не врахував дані про особу підозрюваної, передбачені п. п. 3 8 ст. 178 КПК України, хоча вони мають фактично визначальне значення при застосуванні будь-якого запобіжного заходу. Зокрема, слідчим суддею належним чином не було враховано документи, надані стороною захисту, які характеризують міцність соціальних зв`язків підозрюваної ОСОБА_8 в місті постійного проживання, особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання, працює. Крім того в неї на утриманні перебуває хвора мати, з якою вона мешкає та потребує постійного стороннього догляду, а сама підозрювана має хронічні хвороби, а тому існує постійна необхідність у відвідуванні медичних закладів.

Ризик утечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні узи, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (Becciev v. Moldova п. 58).

З огляду на такі обставини, застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, є невиправдано обтяжливим для останньої. Тому колегія суддів вважає, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, на думку колегії суддів, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків. З цією метою колегія суддів вважає доцільним покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Доводи прокурора, на які він посилається в апеляційній скарзі, були враховані судом в сукупності з іншими доказами по справі.

З урахуванням викладеного колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга захисника необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати в частині застосування запобіжного заходу і постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити частково та застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, який на думку колегії суддів відповідає існуючим ризикам, даним про особу підозрюваної, тяжкості інкримінованого їй кримінального правопорушення та його наслідкам, і підстав вважати його занадто м`яким немає.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_9 - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваної ОСОБА_8 , - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 26 травня 2023 року, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_10 , погоджене з прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити частково.

Застосувати стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонити у зв`язку з цим з 22-00 години до 06-00 години залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на ОСОБА_8 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не залишати житло, а саме квартиру АДРЕСА_2 ;

- не відлучатись із квартири АДРЕСА_3 , де вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження, за винятком необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги;

- утримуватись від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню №0000028 від 30.06.2021 року.

Встановити строк тримання ОСОБА_8 під домашнім арештом до 21 липня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_8 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтись в її житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Виконання ухвали покласти на відділ поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_8 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4