У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2023 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000157 від 11 березня 2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Артемівськ, Донецької області, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України не судимого,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Артемівськ, Донецької областi, громадянина України, українця, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України не судимого, -

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До обвинуваченого ОСОБА_5 застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою до 11.05.2023 року.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про призначення справи до судового розгляду, доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь стосовно обвинувачених та обрати обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки наявні ризики переховування обвинуваченого від суду, оскільки він вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що може спонукати ОСОБА_5 на вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду. При чому, наслідки і ризик втечі для обвинуваченого може бути меншим злом, ніж кримінальне переслідування і процедура виконання покарання. Крім того, достатніми є підстави вважати, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, або втекти, скориставшись воєнним станом в Україні під загрозою тягара відповідальності за скоєне. Крім того існують ризики незаконного впливу на свідків або перешкоджанню кримінального провадження іншим чином.

Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду, просив змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду, просив змінити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, оскільки ризики триманні під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 не обґрунтовані, так як останній має позитивну репутацію, на його утриманні знаходяться двоє неповнолітніх дітей, щиро розкаюється в скоєному та збитки, завдані кримінальним правопорушенням, відшкодовані, тому домашній арешт можливо встановити за адресою його тимчасового проживання як внутрішньо переміщеної особи у Павлоградському районі.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до висновку, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню, а клопотання захисника та обвинуваченого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підсудне Слов`янському міськрайонному суду Донецької області.

Підстав для прийняття рішень передбачених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України немає. Обвинувальний акт в суд надійшов відповідно до закону ст. 314 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до п. п. 61, 62 рішення Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі Смирнов проти Росії, наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинності, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з вимогами пункту (с) ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року), ніхто не може бути позбавлений волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчиненню особою правопорушення або втечу після його вчинення.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, перелік яких надано у зазначеній статті.

Згідно з ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішені питання про обрання запобіжного заходу суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчинені якого він підозрюється (до 8 років позбавлення волі); вік та стан здоров`я (не досяг пенсійного віку), соціальні зв`язки.

У кримінальному провадженні не допитані всі свідки, у зв`язку з чим, суд доходить до висновку про наявність ризику незаконного впливу на свідків або перешкоджанню кримінального провадження іншим чином.

Крім того, суд враховує особу обвинуваченого, який в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, має на утриманні двоє неповнолітніх дітей, 2013 та 2014 року народження, на даний час ОСОБА_5 має статус внутрішньо переміщеної особи, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у своєї знайомої ОСОБА_8 , яка не заперечує щодо проживання обвинуваченого у неї.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Приймаючи до уваги ту обставину, що прокурором не наведено підстав, для продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, виходячи з тяжкості злочину та особи обвинуваченого, суд вважає за необхідне змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відповідно до частини 1 статті 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 181, 314-317, 331, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 відмовити.

Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_7 на домашній арешт задовольнити.

Змінити обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, поклавши на нього наступні обов`язки:

1) прибувати по першому виклику до суду за кожною вимогою;

2) в період часу з 20 годин 00 хвилин до 06 годин 00 хвилин наступного дня не залишати місце постійного проживання: АДРЕСА_2 , без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим по кримінальному провадженню.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на Павлоградський районний відділ поліції ГУНП в Дніпропетровській області.

Строк дії даної Ухвали суду становить 2 місяці, тобто до 08 липня 2023 року включно.

Звільнити ОСОБА_7 з-під варти негайно.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, прийняти до провадження Слов`янського міськрайонного суду Донецької області.

Призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в режимі дистанційного судового провадження на 13.00 годину 15 травня 2023 року.

Доручити представнику Павлоградського міськрайонного відділу Центру пробації у Дніпропетровській області скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 26 травня 2023 року.

В судове засідання викликати сторони кримінального провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її отримання.

Ухвала може бути оскаржена сторонами безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня винесення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області ОСОБА_1