Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4648/23
Номер провадження 1-кс/711/1324/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2023 року слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № №0000050 від 27.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим у кримінальному провадженні начальником управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000050 від 27.01.2022 року на шість місяців.

Клопотання обґрунтовує тим, що СУ ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, розпочатому за фактом зловживання службовим становищем службовими особами Черкаської міської ради, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Відомості внесено за матеріалами правоохоронних органів, згідно яких установлено, що службові особи Черкаської міської ради, зловживаючи своїм службовим становищем, всупереч інтересам служби, в інтересах третіх осіб здійснили передачу земельних ділянок на території міста Черкаси з наявними містобудівними обмеженнями (територія лісопарку, заповідна територія, охоронна зона пам`яток археології, тощо), що заподіяло істотну шкоду охоронюваним законом інтересам держави.

Так, під час опрацювання інформації, наведеної в публікаціях на веб-сайті «18000.com.ua» установлено, що журналістами неодноразово опубліковано статті щодо можливих порушень службових осіб Черкаської міської ради, де висвітлено інформацію про надання у власність земельних ділянок із наявними містобудівними обмеженнями з порушенням норм Земельного кодексу України та інших норм законодавства.

Під час аналізу виданих у 2021 році Черкаською міською радою рішень про безоплатну передачу земельних ділянок у власність громадянам, установлено, що ряд рішень у подальшому були заветовані у зв`язку з порушенням норм, визначених у статті 118 Земельного кодексу України та пункту 4 Порядку оформлення прав на земельні ділянки у місті Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 09.02.2021 № 3-582, а також через невідповідність наявним містобудівним обмеженням.

Так, рішенням Черкаської обласної ради народних депутатів від 29.03.1991 № 64 з метою забезпечення охорони пам`яток археології, історії, а також збереження унікального природного ландшафту, на виконання основних напрямів розвитку культури в області, зону найбільшої концентрації пам`яток археології, історії, унікального рельєфу та природного ландшафту, розташовану в м. Черкаси та в районі Соснівки, на площі 2850 га, в межах, визначених на карті-схемі, з переліком пам`яток та інших об`єктів, оголошено заповідною територією - «Черкаські берегові схили».

Відповідно до п. 2 зазначеного рішення проектування будь-яких об`єктів, а також проведення земляних робіт, намивчих, будівельних робіт на заповідній території необхідно погоджувати з державними органами охорони пам`яток історії та культури, державним органом охорони природи.

Згідно з пунктом 5 вищевказаного рішення нагляд за збереженням пам`яток та заповідної зони «Черкаські берегові схили» покладено на управління культури облвиконкому.

Відповідно до Положення про заповідну територію «Черкаські берегові схили», (далі Положення), затвердженого заступником голови Черкаської обласної адміністрації 28.02.1996, це Положення відповідно до вимог Земельного кодексу України, Закону про охорону та використання пам`яток історії та культури, рішенням Черкаського облвиконкому від 29.03.1991 № 64 визначає правовий статус та порядок використання заповідної території «Черкаські берегові схили».

Пунктом 4 Положення визначено, що заповідна територія використовується як об`єкт культури з водоохоронною зоною, парково-рекреаційною зеленою зоною міста, визначеною генеральним планом м. Черкаси Київським інститутом «Дніпромісто», затвердженим рішенням ОВК від 22.02.1982 № 83 та розпорядженням РМ УРСР від 29.03.1984 № 144.

Окрім цього, визначено, що розташування нової капітальної забудови на заповідній території не допускається. Обмежена реконструкція існуючої малоповерхової садибної забудови дозволяється на окремих ділянках заповідної території за умов, визначених Положенням. За погодженням зі спеціально уповноваженими державними органами охорони пам`яток, охорони природи, з дозволу цих органів допускається розташування на заповідній території об`єктів, які відповідають цілям і завданням земель історико-культурного призначення, природних, заповідних земель.

Відповідно до п. 5 Положення, заповідна територія є складовою частиною генерального плану міста Черкаси з відповідним статусом.

До основних об`єктів, які мають науковий, культурно-просвітницький інтерес включено 33 пам`ятки, поселення доби мезоліту, 2 городища, 4 поселення зарубинецької культури, могильник, поселення Черняхівської культури, городище 14-17 ст. на культурний шар пізньосередньовічних Черкас.

Відповідно до ст. 53 та 54 Земельного кодексу України до земель історико-культурного призначення належать землі, на яких розташовані пам`ятки культурної спадщини, їх комплекси (ансамблі), історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території, охоронювані археологічні території, музеї просто неба, меморіальні музеї-садиби. Землі історико-культурного призначення можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності.

Навколо історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій, музеїв просто неба, меморіальних музеїв садиб, пам`яток культурної спадщини, їх комплексів (ансамблів) встановлюється зони охорони пам`яток із забороною діяльності, що шкідливо впливає або може вплинути на додержання режиму використання таких земель.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про охорону культурної спадщини» землі, на яких розташовані пам`ятки, історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території, охоронювані археологічні території, належать до земель історико-культурного призначення, включаються до державних земельних кадастрів, планів землекористування, проектів землеустрою, іншої проектно-планувальної та містобудівної-документації.

Згідно норм, визначених частиною 1 статті 6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить, зокрема, здійснення контролю за виконанням цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини, забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування чи пошкодження, погодження відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їхніми власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління, управління в порядку, визначеному законом, історико-культурними заповідниками державного чи місцевого значення, здійснення інших повноважень відповідно до закону.

Окрім цього, частино другої даної статті встановленні повноваження районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, а саме, окрім іншого, забезпечення дотримання режиму використання пам`яток місцевого значення їх території, зон охорони, надання висновків щодо відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їх власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління.

Статтею 6-1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» встановлено, що дозволи, погодження і висновки, передбачені цим Законом, надаються органами охорони культурної спадщини безоплатно.

Рішення про надання або про відмову в наданні дозволу, погодження чи висновку приймається органом охорони культурної спадщини протягом одного місяця з дня подання фізичною чи юридичною особою відповідних документів у порядку визначеному Кабінетом Міністрів України.

Набуття суб`єктом господарювання права на провадження будь-яких дій щодо здійснення господарської діяльності на об`єктах культурної спадщини за декларативним принципом забороняється.

Відповідно до статті 18 Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти культурної спадщини, що є пам`ятками (за винятком пам`яток, відчуження або передача яких обмежується законодавчими актами України) можуть бути відчужені, а також передані власником або уповноваженим ним органом у володіння, користування чи управління іншій юридичній або фізичній особі за наявності погодження відповідного органу охорони культурної спадщини.

Водночас у ході аналізу рішень Черкаської міської ради, оприлюднених на офіційному веб-сайті, а також отриманих в ході виконання ухвали Придніпровського районного суду міста Черкаси про тимчасовий доступ до речей і документів від Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА висновків, досудовим розслідуванням встановлено, що Черкаською міською радою прийнято ряд рішень про передачу у приватну власність громадянам земельних ділянок, які розташовані в межах заповідної території «Черкаські берегові схили», без отримання відповідних висновків від Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської ОДА, як уповноваженого органу охорони культурної спадщини.

Ухвалою Придніпровського районного суду міста Черкаси від 25 січня 2023 року, справа №711/382/23, строк досудового розслідування продовжено до 27.07.2023 року.

16.02.2023 в рамках здійснення досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000050 постановою слідчого в Кропивницькому відділенні Київського науково-дослідного інституту судових експертиз призначено судову експертизу з питань землеустрою щодо 6 земельних ділянок.

Окрім цього, з метою відшукання технічної документації на земельні ділянки, яка може мати доказове значення та бути речовим доказом орган досудового розслідування впроваджує слідчі (розшукові) дії.

14.07.2023 отримано ухвалу Придніпровського районного суду міста Черкаси про тимчасовий доступ до документів (справа №711/4592/23), які перебувають у володінні Черкаської міської ради.

Ініціатор клопотання зазначає, що для проведення необхідних слідчих (розшукових) дій, отримання усіх відповідних документів та отримання висновку за результатами проведення судової експертизи з питань землеустрою необхідний термін не менше шести місяців, а тому слідчий, за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В судове засідання слідчий не з`явився. Надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі та без фіксації судового процесу технічними засобами, підтримав клопотання та просив суд його задовольнити. Підстав обов`язкової участі не встановлено.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та надані слідчим матеріали з кримінального провадження №0000050, приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 219 КПК України, - строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить, зокрема, - дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину (у даному випадку санкцією ч. 1 ст. 364 КК України передбачено покарання у вигляді арешту на строк до шести місяців або обмеження волі на строк до трьох років, або позбавлення волі на той самий строк, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, із штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому відповідно до ст. 12 КК України дане кримінальне правопорушення відноситься до категорії нетяжких).

Згідно зі ст. 294 КПК України якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений у частині другій статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути продовжений неодноразово слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.

Пунктами 1-3 ч. 4 ст. 219 КПК України передбачено, що строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати: 1) одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку у випадках, передбачених пунктами 1 і 2 частини третьої цієї статті; 2) шести місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні нетяжкого злочину; 3) дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

У відповідності до ст. 295-1 КПК України у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. У клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування. Ухвала слідчого судді про продовження строку досудового розслідування повинна відповідати загальним вимогам до судових рішень, передбачених цим Кодексом, а також містити новий визначений строк досудового розслідування.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження №0000050 від 27.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Підозра по даному кримінальному провадженню жодній особі не повідомлена.

Аналіз доданих до клопотання слідчого документів свідчить, що є достатньо даних, які свідчать про те, що було вчинено кримінально правопорушення, яке за обставинами його вчинення відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Отже, 27.07.2023 року закінчується встановлений строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не виявилося можливим, оскільки, у кримінальному провадженні необхідно виконати ряд слідчих та процесуальних дій.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що вказані в клопотанні обставини, а саме: отримання технічної документації на земельні ділянки, які є об`єктом, імовірного вчинення кримінального правопорушення, подальше призначення судових експертиз; - є суттєвими, та такими, що унеможливлюють завершення досудового розслідування та не свідчать про бездіяльність органу досудового розслідування і прокурора у проведенні досудового розслідування за вказаним кримінальним провадженням.

Враховуючи доводи слідчого, слідчий суддя вважає, що ним доведена необхідність в продовженні строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000050 від 27.01.2022 року, а тому приходить до висновку про задоволення клопотання та продовження строків досудового розслідування в даному кримінальному провадженні на 6 (шість) місяців, тобто до 27.01.2024 року.

Керуючись ст.ст. 28, 219, 294, 295-1, 309, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні начальником управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № №0000050 від 27.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України задовольнити.

Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000050, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.364 КК України, на шість місяців, тобто до 27.01.2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1