Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5611/23
Номер провадження 1-кс/711/1552/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника володільця майна

ТОВ «МІНОРА -УМАНЬ» - адвоката ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4

слідчого - ОСОБА_5

розглянувши в режимі відеоконференцзв`язку у відкритому судовому засіданні клопотання представника володільця майна ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, поданого в рамках об`єднаного кримінального провадження №0000629, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 358, ст. 356, ч.ч. 1, 2 ст. 298, ч. 2 ст. 272 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «МІНОРА УМАНЬ», в якому останній просить скасувати, накладений ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 липня 2022 року арешт на нерухоме майно, розташоване за адресою: Черкаська область, м Умань, вул. Пушкіна, 54 А із забороною розпорядження будь-яким чином цим майном, а саме: приміщення 1-1, 1-2, 1-3,1-4; квартири № 1-12, 15-38, 42-44,46,49,53-67, що на праві приватної власності належить ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» (код ЄРДПОУ; 44158884).

Заявник вважає, що рішення про накладення арешту на вказане нерухоме майно є безпідставним та необґрунтованим, оскільки відповідно до постанови слідчого про визнання нерухомого майна речовим доказом у відповідності до вимог ст. 171 КПК України, не зазначено та не встановлено яким критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України воно відповідає, як і не зазначено підставу накладення арешту у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України.

Крім того, відповідно до рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.04.2022 року, справа № 580/10296/21, що залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.10.2022, позовні вимоги ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» до управління містобудування, землевпорядкування, комунального майна та будівельного Уманської міської ради, задоволено та скасовано постанову відповідача від 18.11.2021 № 25 «Про накладення правопорушення у сфері містобудування», тим самим встановлено відсутність порушення вимог чинного законодавства з боку ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ», а тому на думку заявника на даний час відпала потреба в застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

В судовому засіданні, адвокат ОСОБА_3 підтримав подане клопотання та просив слідчого суддю задовольнити його у повному обсязі, посилаючись на доводи, зазначені у клопотанні та додані до нього докази. Вважав, що арешт на вказане нерухоме майно накладений необґрунтовано, без передбачених на то підстав, оскільки жодним ознакам, передбаченим ст. 98 КПК України воно не відповідає. Крім того, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 05.04.2022 року, справа № 580/10296/21, що набрало законної сили, встановлено відсутність порушення вимог чинного законодавства з боку ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ», а тому на думку заявника на даний час відпала потреба в застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання представника ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» про скасування арешту майна, а клопотання вважали необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, оскільки потреба в арешті цього майна на даний час не відпала. Земельна ділянка за адресою : м. Умань, вул. Пушкіна, 54-А входить до охоронної зони Пам`ятки історії місцевого значення «Могила цадика Нахмана, 1811р.» і, відповідно до якої встановлено суворі обмеження щодо проведення земельних та будівельних робіт. Арешт на вказане нерухоме майно, розташоване на земельній ділянці, було накладено з метою його збереження як речового доказу, перешкоджання подальшого руйнування пам`ятки історії внаслідок проведення будівельних робіт на об`єкті, недопущення його відчуження третім особам . На даний час в рамках вказаного кримінального провадження з метою підтвердження чи спростування фактів порушення законодавства України під час розроблення, затвердження документації з землеустрою, фактичного використання земельних ділянок, дотримання режимів обмежень, а також встановлення майнової шкоди, заподіяної державі призначено ряд комплексних експертиз з питань землеустрою та мистецтвознавчої експертизи.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та копії матеріалів з об`єднаного кримінального провадження №0000629 від 17.07.2021 року, надані в судовому засіданні слідчим, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000629 від 17.07.2021 року, подане в порядку ст. 174 КПК України.

Встановлено, що відповідно до постанови першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 від 29.07.2022 про доручення здійснення досудового розслідування слідчому підрозділу вищого рівня, СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0000629 від 17.07.2021 року ( постанова прокурора Уманської окружної прокуратури про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 10.12.2021 року) за фактом можливих порушень під час проведення будівельних робіт в охоронній зоні пам`ятки історії місцевого значення по вулиці Пушкіна, 56,54А, Григорія Косинки, 12, 20 та 20-В м. Умань Черкаської області за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.1 ст.298, ч.2 ст. 298, ч. 2 ст. 272, ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 358 КК України.

Постановою слідчого про визнання предметів речовими доказами від 11 січня 2022 року, нерухоме майно, розташоване за адресою: Черкаська область,м. Умань,вул. Пушкіна, 54 А (приміщення 1-1,1-2,1-3,1-4: квартири 1-67) визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 липня 2022 року накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, розташованого за адресою: Черкаська область, м Умань, вул. Пушкіна, 54 А із забороною розпорядження будь-яким чином цим майном, а саме: приміщення 1-1, 1-2, 1-3,1-4; квартири № 1-12, 15-38, 42-44,46,49,53-67, що на праві приватної власності належить ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» (код ЄРДПОУ; 44158884)

Ухвала обґрунтована тим, що зазначене у клопотанні нерухоме майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 1 ст. 174 КПК України).

Слідчий суддя зауважує, що інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст. 174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутності подальшої потреби в ньому.

Підставами для накладення арешту на майно, згідно ухвали слідчого судді від 27 липня 2022 року відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КК України є забезпечення збереження речового доказу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням. (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27.07.2022 основним ризиком, для запобігання якого виникла необхідність накладення арешту з метою перешкоджання подальшого руйнування Пам`ятки історії місцевого значення «Могила Цадика Нахмана 1811р., внаслідок проведення будівельних робіт на об`єкті, є наміри відчуження об`єкту нерухомості шляхом продажу окремих квартир з метою уникнення відповідальності та неможливості відновлення порушеного права суспільства та держави.

Як слідує з поданих матеріалів, одним із доводів адвоката щодо неправомірності накладення арешту на майно є посилання на те, що нерухоме майно, не може бути речовим доказом у розумінні положень КПК України, тобто доказом злочину, засобом або знаряддям вчинення даного кримінального правопорушення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчинення кримінального правопорушення.

Поряд з цим, як вже зазначалось, ст. 98 КПК України наведено дефініцію речового доказу та визначено критерії, за якими матеріальні об`єкти є речовими доказами.

Нерухоме майно, на яке на даний час накладено арешт є предметом (об`єктом кримінально протиправних дій) кримінального правопорушення, яке у кримінальному провадженні визнано речовим доказом.

З огляду на зазначене, слідчий суддя зауважує, що при постановленні ухвали про накладення арешту на майно від 27.07.2022 слідчим суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси враховано правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб.

У відповідності до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як свідчать норми п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчого та прокурора зобов`язано забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, завданих кримінальним правопорушенням.

На даний час в рамках вказаного кримінального провадження з метою підтвердження чи спростування фактів порушення законодавства України під час розроблення, затвердження документації з землеустрою, фактичного використання земельних ділянок, дотримання режимів обмежень, а також встановлення майнової шкоди, заподіяної державі призначено ряд комплексних експертиз з питань землеустрою та мистецтвознавчої експертизи.

З огляду на зазначене, слідчим суддею на виконання вимог п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України при прийнятті рішення про накладення арешту на зазначене майно в повній мірі враховано такий ступінь втручання у право особи на мирне володіння майном за потреб досудового розслідування, котрі мають місце, а наявність потенційної загрози та шкоди для кримінального провадження у разі не накладення арешту на нерухоме майно шляхом заборони розпорядження будь - яким чином, та з урахуванням статусу земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що входить до охоронної зони Пам`ятки історії місцевого значення «Могила цадика Нахмана. 1811 р.», переважає над обмеженням права власника тимчасово ним розпоряджатись.

Поряд з цим варто враховувати, що арешт майна з підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів та являється самостійною правовою підставою для арешту майна, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні та не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна, на відміну від інших правових підстав.

В ході розгляду клопотання заявника не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, крім того заявником не доведено необґрунтованості накладення такого арешту, а наявність судового рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 05.04.2022, на яке посилається заявник, лише підтверджує факт скасування постанови від 18.11.2021 № 25 «Про накладення правопорушення у сфері містобудування», а не припису від 11.11.2021, складеного за результатами перевірки за фактом будівництва об`єктів житлової забудови в межах охоронюваної зони Пам`ятки історії місцевого значення «Могила цадика Нахмана. 1811 р.»за адресою: Черкаська область, м Умань, вул. Пушкіна, 54 А Управлінням культури та охорони культурної спадщини ЧОДА про зобов`язання зупинити будівельні роботи, що не є безумовною підставою для скасування арешту на вказане нерухоме майно.

В свою чергу, надані слідчим копії матеріали з об`єднаного кримінального провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз. 2 ч. 1ст. 170 КПК України.

На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у права і свободи особи, є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.

У рішеннях Європейського суду з прав людини Суд неодноразово доходив до висновку, що зберігання майна в якості речових доказів у кримінальному провадженні може бути необхідним в інтересах належного відправлення судочинства, що є легітимною метою в «загальних інтересах» суспільства (рішення у справах Смірнов (Smirnov), п. 57, та «East West Alliance Limited», п. 188). При цьому, має існувати розумне пропорційне співвідношення між використаними засобами та метою, яку прагнуть досягти будь-якими заходами, що застосовуються державою, у тому числі тими, що призначені для здійснення контролю за користуванням майном особи. Ця вимога виражена у визначенні «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи (рішення у справі «Едвардс проти Мальти» (Edwards v. Malta), № 17647/04, п. 69, від 24 жовтня 2006 року, з подальшими посиланнями, та вищезгадане рішення у справі Смірнов (Smirnov).

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність визначених ст. 174 КПК України підстав для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 27 липня 2022 року, тому клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ТОВ «МІНОРА -УМАНЬ» про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 7, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання представника володільця майна ТОВ «МІНОРА-УМАНЬ» адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, поданого в рамках об`єднаного кримінального провадження №0000629, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.07.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 358, ст. 356, ч.ч. 1, 2 ст. 298, ч. 2 ст. 272 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1