Провадження № 1-кп/344/150/23
У Х В А Л А

05 липня 2023 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , представника потерпілої ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_8 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_9 , якому повідомлено про підозру за ч.4 ст.190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області перебувають матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_9 , якому повідомлено про підозру за ч.4 ст.190 КК України.

Захист обвинуваченого ОСОБА_8 здійснює адвокат ОСОБА_10 . Захисник належним чином викликався у всі судові засідання для розгляду даного кримінального провадження, в тому числі в судове засідання, призначене на 10 год. 00 хв. 05 липня 2023 року, проте в чергове не прибув до суду, у зв`язку з чим судове засідання було зірване.

Прокурор, враховуючи системний характер неявки захисника ОСОБА_10 , який з моменту вступу в справу не з`являється в судові засідання, враховуючи складність кримінального провадження, просив суд порушити питання про звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області питання про дисциплінарну відповідальність вказаного адвоката.

Потерпіла та її представник також просили суд відреагувати на чергову неявку захисника в судове засідання до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

У судове засідання, призначене на 05 липня 2023 року, захисник ОСОБА_10 в чергове не прибув, подав клопотання, що про перенесення розгляду справи на інший день, так як він бере участь в розгляді справи в Галицькому районному суді (м.Галич).

Вважаючи причини неявки захисника неповажними, суд зазначає, що про дату, час та місце судового розгляду останнім було повідомлено завчасно та належним чином. Разом з тим, адвокат не виконав обов`язку, який кореспондується ч. 2 ст. 47 КПК України, щодо завчасного повідомлення про неможливість прибуття до суду та його причини.

Також, суд звертає увагу , що в межах даного кримінального провадження у судові засідання, з моменту вступу в справу адвоката ОСОБА_10 , а саме з 06.07.2022 року судові засідання фактично не відбувалися за клопотанням або ж неявкою самого захисника. Зокрема, такі засідання не відбулися 06.07.2022 року, 01.08.2022 року, 01.03.2023 року, 06.03.2023 року, 01.05.2023 року, 16.05.2023 року, та 05.07.2023 року, що відповідно було підставою для відкладення розгляду кримінального провадження.

Аналіз матеріалів судової справи дозволяє стверджувати те, що захисник ОСОБА_10 під час розгляду матеріалів кримінального провадження з обвинувальним актом щодо ОСОБА_8 постійно не з`являється в судові засідання, подаючи різного роду клопотання.

Суд констатує системний характер та чисельність клопотань захисника про відкладення судових засідань. На переконання суду клопотання захисника про те, що він бере участь в розгляді іншої справи не може бути поважною причиною для відкладення вказаного кримінального провадження.

Одночасно суд звертає увагу на те, що кримінальне провадження щодо ОСОБА_8 перебуває на розгляді в Івано-Франківському суді з 23.10.2019 року. Враховуючи тяжкість висунутого обвинувачення справа розглядається колегіальним складом суду. Також, в справі приймає участь перекладач з метою здійснення перекладу македонською мовою, якою володіє обвинувачений.

Беручи до уваги стандарти, які гарантує Конвенція в контексті права кожного на справедливий судовий розгляд, суд призначав судові засідання залежно від зайнятості в інших справах, наявності вільного часу для їхнього призначення та за узгодженням з учасниками судового провадження. Хоча КПК України не містить обов`язкової вимоги про призначення судових засідань лише за погодженням з учасниками кримінального провадження, суд, ураховуючи приписи пункту 8 спільної Резолюції Ради суддів України, Ради прокурорів України та Ради адвокатів України від 21 вересня 2022 року «Професійна етика правосуддя», завчасно узгодив дати судових засідань зі сторонами.

Відповідно до вимог ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Цьому положенню кореспондує ст. 20 КПК України, відповідно до якої підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. Також, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу) (ч. 2 ст. 47 КПК України).

У статті 138 КПК України вказаний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик, зокрема: затримання, тримання під вартою або відбування покарання; обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Водночас у практиці ЄСПЛ йдеться про те, що участь адвоката в іншому засіданні може бути поважною причиною для перерви у слуханні справи і що подання адвокатом клопотання про відкладення само собою не свідчить про спробу затягнути її розгляд. Надто формалістичний і негнучкий підхід у цьому питанні суперечить принципу належної обачності, який національні суди повинні застосовувати, щоб забезпечити справжнє та ефективне користування правами, гарантованими статтею 6 Конвенції (параграф 34 рішення ЄСПЛ у справі «Бартая проти Грузії», від 26 липня 2018 року, заява № 10978/06).

Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах "Вемхофф проти Німеччини", "Карт проти Туреччини").

Суд, вирішуючи питання про баланс прав та інтересів обвинуваченого у даному кримінальному провадженні, бере до уваги положення ст. 20 КПК України, які в сукупності із ч. 1 ст. 318 КПК України дозволяють зробити висновок, що не прибуваючи у судові засідання, захисник порушує принцип забезпечення обвинуваченому права на захист, що є однією з основних засад судочинства та фундаментальним для кримінального процесу, а також право обвинуваченого на розгляд цього провадження у розумні строки, що призводить до невиправданого затягування судового розгляду справи і суперечить вимогам ч.1 ст. 318 КПК України.

Незважаючи на те, що ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва (параграф 39 рішення ЄСПЛ у справах «Кускані проти Об`єднаного Королівства», від 24 вересня 2002 року, заява № 32771/96).

Відповідно до вимог частини першої ст. 324 КПК України якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

За нормами статей 42, 44, 45 Правил адвокатської етики, представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи. У відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним.

Частина друга статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарним проступком адвоката визначає, зокрема невиконання або неналежне виконання захисником своїх професійних обов`язків.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів (частина 1 статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зокрема належать здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів (п. 4 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до вимог п. 10 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів. Відповідно до п. 8 цього ж Положення дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

З урахуванням наведених обставин, суд вважає, що у діях адвоката ОСОБА_10 вбачаються можливі ознаки дисциплінарного проступку, що полягає у неналежному виконанні своїх професійних обов`язків, зокрема, неявки в судові засідання та перешкоджання реалізації права його підзахисного ОСОБА_9 на захист при розгляді обвинувального акту в розумні строки. Відтак, суд приходить висновку про необхідність порушення перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Івано-Франківської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_10 .

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 138, 324, 370, 372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Івано-Франківської області питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_10 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 620, видане на підставі рішення Івано-Франківської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 19.10.2007 року №2) за невиконання процесуальних обов`язків щодо участі в судовому розгляді справи № 344/19052/19 (провадження № 1-кп/344/150/23), тобто вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

З урахуванням викладеного, просимо розглянути дані зазначені в ухвалі та вжити всіх необхідних заходів щодо адвоката ОСОБА_10 , з метою недопущення в майбутньому випадків безпідставного перенесення розгляду справи у зв`язку з неявкою захисника.

Наступне судове засідання в справі призначено на 13 липня 2023 року в 16-00 год. зал №19 (м.Івано-Франківськ, вул..Грюнвальдська, 11).

Про результати прийнятих заходів просимо повідомити Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_11 ЛАЗАРІВ

Судді

ОСОБА_12 ХОРОСТІЛЬ