Справа № 953/7501/23
н/п 1-кс/953/6929/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2023 р. слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001816 від 08.08.2023, про обрання запобіжного заходу відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючого, не одруженого, дітей на утриманні не має, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не одноразово судимого

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

05.09.2023 до суду надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001816 від 08.08.2023, про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що 08.08.2023 в денний час доби, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибув до узвозу Куликівського в м. Харкові. Далі, 08.08.2023 близько 15:20, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_5 , перебуваючи у громадському місці, біля житлового багатоповерхового будинку, який розташований за адресою: м. Харків, узвіз Куликівський, 9, маючи умисел на вчинення хуліганських дій, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, яке проявилось у нахабному та зневажливому ставленні до норм громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, усвідомлюючи своє перебування у громадському місці та незважаючи на присутність інших осіб, ігноруючи елементарні правила поведінки та права громадян на відпочинок, усвідомлюючи, що їх дії носять суспільно - небезпечний характер, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, демонструючи свою зверхність над оточуючими, ігноруючи елементарні існуючі в суспільстві правила поведінки, моралі, добропристойності, порушуючи нормальний відпочинок громадян, відкрито виражаючи своє зневажливе ставлення до громадського порядку та впорядкованого функціонування суспільних відносин, не маючи на те будь-яких вагомих підстав, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, прагнучи протиставити себе суспільству та принизити людську гідність інших громадян, дочекавшись на потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , почав рухатися на власному транспортному засобі автомобілі марки "Mercedez-Benz" моделі "GLE 250" білого кольору, 2017 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 в напрямку вул. Дарвіна в м. Харкові, ОСОБА_5 , перейшовши дорогу та ставши на узбіччі поблизу будинку № 4 по узвозу Куликівському в м. Харкові, умисно, безпричинно та безпідставно, на шляху свого слідування, за допомогою предмета, ззовні схожого на травматичний пістолет, здійснив два постріли по автомобілю марки "Mercedez-Benz" моделі "GLE 250" білого кольору, 2017 року випуску, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , тим самим пошкодив балку боковини ліву стійку, що призвело до деформування з утворенням вм`ятини металу на поверхні приблизно 2 см.; облицювання двері передньої лівої, що призвело до розриву матеріалу, відсутності фрагменту у місці деформації балки боковини лівої; ремкомплект вітрового скла, що призвело до деформування в середній частині з утворенням тріщин матеріалу вказаного транспортного засобу. В цей час, протиправні дії ОСОБА_5 привернули увагу сторонніх осіб. Після цього, ОСОБА_5 покинув місце злочину. В результаті протиправних дій ОСОБА_5 потерпілому ОСОБА_6 спричинено матеріальний збиток згідно висновку експерта ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» №22537 від 28.08.2023, на суму 29643,17 грн.

05.09.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Підставою для звернення до слідчої судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підозр вважати, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.296 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні;вчинити інше кримінальне правопорушення.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала.

Прокурор зазначив, що зібрані докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з заставою у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на підставі ч.5 ст. 182 КПК України.

Підозрюваний з приводу клопотання прокурора заперечував, вказував, що він не збирається тікати, не порушувати обов*язки, просить визначити домашній арешт йому або мінімальну заставу.

Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що в провадженні Харківського РУП №1 ГУ Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001816 від 08.08.2023, за ч.4 ст.296 КК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Слідчою суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_5 підозрюється, останній є осудною особою, яка досягла 16-річного віку та є громадянином України.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: заявою про вчинене кримінальне правопорушення від 08.08.2023; протоколом огляду місця події від 08.08.2023; протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 09.08.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 09.08.2023; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 09.08.2023; протоколом огляду місця від 05.09.2023; протоколами проведення обшуку від 05.09.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 05.09.2023.

Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується.

Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.296 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбаченого п.1,3,5 ст.177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілих, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Крім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідча суддя зазначає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення особи до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_9 у сукупності з іншими обставинами.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки підозрюваний раніше судимий за вчинення корисливих злочинів проти власності, що вказує на модель його поведінки та можливість вчинення інших тотожних кримінальних правопорушень, оскільки це є єдиним джерелом доходу останнього.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілих слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин, ризик впливу на свідків, потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків, потерпілих, враховуючі обставини вчинення кримінального правопорушення.

Слідча суддя враховує дані щодо особи підозрюваного ОСОБА_5 , який не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні немає, тобто не має стійких соціальних зв*язків, не має зареєстрованого місця проживання, раніше судимий за корисливі злочини, станом на теперішній час відносно нього проводиться судовий розгляд в суді, визначено заставу 134200 грн., яку ОСОБА_5 вніс та був звільнений з під варти 07.07.2023 року.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів суспільства. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Слідча суддя вважає, що з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , те, що злочин за ч.4 ст.296 КК України вчинений під час дії воєнного стану, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства так і держави в цілому, сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, даних по особі підозрюваного, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, в умовах дії воєнного стану на території України.

При цьому слідча суддя зазначає, що при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, в тому числі застава, домашній арешт, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з визначенням застави у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 402600 грн., та вважає її достатньою для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, з врахуванням всіх даних по особі підозрюваного та відсутність тісних сімейних зв*язків, вимог ч.5 ст. 182 КПК України та даних щодо наявності грошових коштів для внесення застави, як вбачається з наданих даних по особі підозрюваного.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Однак, слідчий суддя вважає, що на цей час існують правові підстави для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 з врахуванням наявних встановлених ризиків, даних про особу підозрюваного у вигляді саме тримання під вартою і підстав для визначення іншого запобіжного заходу слідчий суддя не вбачає і не надано даних про такі обставини і самим підозрюваним. Єдине посилання підозрюваного на відсутність ризиків не є такими, що заслуговують на увагу, є необґрунтованими та не підтвердженими належним чином, та не спростовують висновків слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

Постановив:

Клопотання слідчого, погоджене прокурором по кримінальному провадженню №0001816 від 08.08.2023 року задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 днів, тобто до 03 листопада 2023 року включно.

Визначити суму застави в розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 402600 (чотириста дві тисячі шістсот) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області (код одержувача: 26281249; банк одержувача: ДКСУ м. Київ; МФО одержувача: 820172; р/р. ua0006674 (справа № _____) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання або перебування;

-утримуватися від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку підозрюваного; забезпечувати явку належно повідомленого підозрюваного, обвинуваченого, до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про причини неявки підозрюваного, обвинуваченого.

Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків щодо повідомлення слідчого, прокурора чи суду про зміну свого місця проживання або перебування.

Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого підозрюваного обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Зобов`язати старшого слідчого слідчого відділу ХРУП №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Встановити строк дії ухвали до 03.11.2023.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідча суддя