Справа № 464/4889/23
пр.№ 1-кс/464/893/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

27 липня 2023 року м. Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, українця, непрацюючого, одруженого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє 16.06.2021 Тернопільським міським судом за ч. 3 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі терміном 3 роки 6 місяців, покарання відбув 01.04.2022, судимість не погашена,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000634 від 25.07.2023),

встановив:

старший слідчий СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління №2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Клопотання обґрунтоване наступним.

СВ відділу поліції №2 Львівського районного управління поліції №2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000634 від 25.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Так, ОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що в Україні введено та діє правовий режим воєнного стану, 25.07.2023 близько 18:30 год, за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу будинку №42 на пр. Червоної Калини у м. Львові, маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, діючи повторно, після того, як ОСОБА_7 наздогнавши потерпілого ОСОБА_8 та нанісши вказаному потерпілому удари кулаками рук в область голови, від яких ОСОБА_8 впав на землю обличчям вгору, підбіг до потерпілого та відкрито заволодів його мобільним телефон марки «КсіоміРедмі 6» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 чорного кольору з вставленою сім-картою мобільного оператора з номером НОМЕР_3 вартістю 1000 грн., який знаходився у правій кишені штанів потерпілого, після чого з викраденим майном покинули місце вчинення кримінального правопорушення.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_8 на загальну суму 1000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб та в умовах воєнного стану, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

25.07.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.07.2023 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив суд таке задовольнити, обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави з підстав, викладених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою у зв`язку із відсутністю обґрунтованих підстав для обрання такого виду запобіжного заходу, однак, якщо слідчий суддя прийде до переконання про задоволення клопотання, просив суд визначити підозрюваному розмір застави у найнижчій межі.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, вину у вчиненому не визнав, пояснив суду, що не наносив потерпілому тілесних ушкоджень, не перебував у попередній змові з ОСОБА_7 , лише підібрав телефон потерпілого, який лежав на землі. Окрім цього зазначив, що не може перебувати під вартою, оскільки проходить курс по реабілітаційних програмах у зв`язку із захворюванням, однак доказів з цього приводу суду надати не може.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника та думку прокурора, приходжу до наступних висновків.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000634 від 25.07.2023, відповідає вимогам ст. ст. 183, 184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручено підозрюваному о 16.45 год. 26 липня 2023 року, що підтверджується відповідною розпискою в матеріалах клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується особа.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від слідчого судді більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

ЄСПЛ в своїх рішеннях неодноразово зазначав («Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.07.2011 р.), що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Тримання особи під вартою, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягнення цілі якого і є тримання під вартою.

Так, перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , слідчий суддя приходить до висновку, що дані, які вказують на її обґрунтованість, підтверджується долученими до матеріалів клопотання даних, а саме: протоколом затримання ОСОБА_5 , протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколом обшуку, протоколами огляду предметів, протоколом пред`явлення особи для впізнання.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише у передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з врахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування таких ризиків, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може слугувати підставою для запобіжного ув`язнення.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного (обвинуваченого), а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Вивченням особи підозрюваного, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , одружений, не працює, неодноразово судимий, відбував покарання у виді позбавлення волі, в тому числі за корисливі злочини, здебільшого передбачені ст. 185 КК України, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, подія котрого мала місце під час непогашеної судимості.

Одночасно встановлено, що наразі досудове розслідування триває, докази у кримінальному провадженні не зібрані в обсязі для складення обвинувального акту та скерування до суду, що свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може вчинити нові кримінальні правопорушення, а також продовжити вчиняти кримінальне правопорушення в якому він підозрюється та переховуватись від суду, а також чини тиск на свідків у даному кримінальному провадженні.

Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, оцінив відомості про особу підозрюваного, який одружений, не працює, його вік, стан здоров`я, те, що відносно останнього скеровано обвинувальні акти на розгляд суду, вчинив кримінальне правопорушення з застосуванням насильства та під час непогашеної судимості.

Враховуючи викладене, а також те, що досудове розслідування триває, слідчий суддя приходить до висновку про існування підстав вважати, що застосування підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання підозрюваного під вартою, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, а тому клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, врахування підстав, передбачених КПК України, для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави є правом суду, а тому, враховуючи особу підозрюваного, те, що він не працює, офіційного доходу не має, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до переконання про визначення застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що буде достатнім для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, зазначені в ч. 1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 192, 193, 194, 202, 205 КПК України, керуючись ст. ст. 196, 197, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львова, громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень.

Строк дії ухвали в частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - шістдесят днів, а саме до 24.09.2023 включно.

Підозрюваний або заставодавець (фізична або юридична особа) мають право у будь-який момент внести заставу на депозитний рахунок суду у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці покласти наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Львова без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд, в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з особами, які виступають в якості свідків у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання таких обов`язків, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснювати в Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копії ухвали вручити підозрюваному, прокурору та направити начальнику Державної установи «Львівська установа виконання покарань №19».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 27 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1