Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5440/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001008 від 14.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001008 від 14.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001008 від 14.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.05.2023 року приблизно о 18 год. 50 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходився за адресою: АДРЕСА_2 , куди в той час під час патрулювання Подільського району м. Києва, прибув за викликом «інші скарги на поліцейських» заступник командира управління патрульної поліції у місті Києві лейтенант поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 разом з інспектором управління патрульної поліції у місті Києві лейтенантом поліції ОСОБА_8 , для виконування своїх службових обов`язків.

Виконуючи свої функціональні обов`язки, покладені на них Законом України «Про Національну поліцію», ОСОБА_7 , та ОСОБА_8 , почали відпрацювання виклику та підійшли до ОСОБА_4 , представившись працівниками поліції, та запропонували пред`явити документи, що засвідчують особу. В цей час у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виник на здійснення опору працівнику правоохоронного органу, а саме: Національної поліції, під час виконання ними службового обов`язку, а саме патрулювання території Подільського району міста Києва.

Згідно ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на здійснення опору працівникам правоохоронного органу, у зв`язку із виконанням ним службових обов`язків, усвідомлюючи неправомірність своїх дій, знаходячись в той же час та в тому ж місці, ОСОБА_4 , почав поводити себе агресивно, вживаючи нецензурну лексику у бік правоохоронців, погрожуючи фізичною розправою.

Після законної вимоги правоохоронця до ОСОБА_4 , щодо припинення останнім протиправних дій, він продовжив поводити себе неадекватно, відмовившись від виконання законного розпорядження представника Національної поліції.

Після чого правоохоронцями УПП ДПП у м. Києві, з метою припинення протиправних дій ОСОБА_4 , було застосовано фізичну силу та прийоми рукопашного бою, під час здійснення вказаних заходів останній продовжував чинити опір працівникам правоохоронного органу перешкоджаючи законному затриманню, які виконували службові обов`язки.

У подальшому представниками Національної поліції було затримано ОСОБА_4 , для подальшого його конвоювання (доставляння) до територіального органу Національної поліції - Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Продовжуючи реалізовувати всій злочинний умисел, спрямований здійснення опору працівникам правоохоронного органу, у зв`язку із виконанням ним службових обов`язків, усвідомлюючи неправомірність своїх дій, ОСОБА_4 , перебуваючи поруч з ОСОБА_7 , на задньому сидінні службового автомобіля «Toyota Corolla», знову почав поводити себе агресивно, застосовуючи фізичну силу та чинячи опір при супроводженні, намагаючись вирватися із затримання та застосувавши фізичну силу щодо представника правоохоронного органу, під час виконання ними своїх обов`язків.

15.05.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється в опорі працівникові правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

Підстави підозрювати ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними матеріалами досудового слідства, а саме :

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 14.05.2023;

- довідкою № 870 від 14.05.2023, з КНП «КМКЛ № 17»;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 14.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 15.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 14.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 14.05.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 15.05.2023;

- протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 14.05.2023;

- протоколом огляду відеозапису від 14.05.2023;

Підставою до застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до двох років, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку органу досудового розслідування, відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілододобового домашнього арешту, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не призведуть до нормальної процесуальної поведінки та можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження.

Прокурор у судовому засіданні доводи клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник не заперечували щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, однак просили обрати в певний період доби.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві, перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001008 від 14.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

15.05.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється в опорі працівникові правоохоронного органу під час виконання ним службових обов`язків, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчим суддею враховані вимоги п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи доводи клопотання сторони обвинувачення, слідчим суддею встановлено, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалах клопотання даних.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_15 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, характеризуючи дані про особу підозрюваного, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

При цьому, варто зазначити, що підозрюваний на даний час має визначене місце проживання, не одружений, має постійне місце проживання, що дає підстави слідчому судді дійти висновку, що застосування до підозрюваного домашнього арешту у нічний період часу з 18 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. викликано об`єктивною необхідність та ступенем доведених ризиків, забезпечить його належну процесуальну поведінку та виконання обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 181, КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001008 від 14.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 342 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби з забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 18 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за першим викликом слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду з місця свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , з 18 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв.

Строк дії ухвали встановити до 14 липня 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити, до 14 липня 2023 року.

Звільнити ОСОБА_4 з під варти негайно із-зали суду.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання в Головне управління Національної поліції у м. Києві.

Виконання ухвали покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1