Справа №519/922/23
У Х В А Л А

04.07.2023 року м. Южне

Слідчий суддя Южного міського суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Южне скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

установив:

Скаржник звернувся до Южного міського суду Одеської області зі скаргою в порядку ст.303-307 КПК України на бездіяльність СВ ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 23.03.2022, а також просить поновити строки звернення до суду, як пропущені з поважних причин, так як відповідь на заяву скаржник отримав на електрону поштову адресу лише 19.05.2023.

В судовому засіданні скаржник підтримав подану скаргу та клопотання про поновлення строку звернення до суду в повному обсязі, прокурор просив відмовити в клопотанні про поновлення строку звернення до суду.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Статтею 2 КПК визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 3 КПК, на слідчого суддю покладається функція здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно із частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до частини 1 статті 116 КПК, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

З матеріалів скарги вбачається, що 23.03.2023 ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 до ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області було направлено заяву про вчинення злочину, яка отримана адресатом 30.03.2023.

Згідно доданих до скарги матеріалів вбачається, що скаржнику 26.04.2023, 17.05.2023 були надані відповіді з ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області, 31.03.2023 відповідь з ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області була направлена безпосередньо ОСОБА_5 .

Вищезазначені відповіді фактично вказують на те, що всупереч положенням ст.214 КПК України, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочате.

Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною 1 статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Тобто у даному випадку строк на можливе подання скаржником відповідної скарги щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст.303 КПК України почав спливати з 31.03.2023 та закінчився 09.04.2023. Проте, скаржник в цей період не використав таке право на подання відповідної скарги.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України (заява №18986/06) від 16.02.2017 зацікавлена сторона має обов`язок виявляти особливу уважність, дбаючи про свої інтереси, та вживати необхідних заходів для отримання інформації про рух своєї справи. Європейський суд з прав людини у рішенні по справі "Мельник проти України" зазначив, що право на суд не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розрахувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Посилання скаржника на те, що строк на оскарження повинен рахуватись з 19.05.2023, тобто з дати отримання відповіді, суд не враховує, як поважну причину пропуску строку звернення до суду зі скаргою з огляду на вищевказані приписи ст.214 КПК України.

Отже, наведені скаржником обставини не можуть вважатися такими, що унеможливлювали, або ж перешкоджали звернутись із відповідною скаргою у визначений законодавцем строк, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Враховуючи, що скаргу подано з пропуском 10-денного строку на оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, підстави для поновлення цього строку відсутні, тому подана скарга підлягає поверненню скаржнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.60, 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду відмовити.

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції, шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня її проголошення або отримання копії ухвали особами, які беруть участь у справі але не були присутні у судовому засіданні.

Слідчий суддя Южного міського суду

Одеської області ОСОБА_1