Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

05.05.2022 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , розглянув кримінальне провадження № 11-сс/4806/22/22 за апеляційною скаргою представника потерпілого (цивільного позивача) ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.01.2022 про відмову у задоволенні клопотання цивільного позивача ОСОБА_7 про арешт майна.

Потерпілий ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за № 0000866, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України, у якому просить з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення на підставі поданої ним позовної заяви про відшкодування матеріальної та моральної шкоди накласти арешт на майно Ужгородської міської ради (пл. Поштова, 3, м. Ужгород), а саме розрахунковий рахунок: Код , IBAN UA 0084591 ДКСУ м. Київ, на грошові кошти в сумі 1 324 030 грн, що відповідають сумі стягнення матеріальної шкоди, відображеної у позовній заяві потерпілого ОСОБА_7 у даному кримінальному провадженні.

Клопотання ОСОБА_7 мотивовано наступним.

Слідчим відділом Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000866 від 11.03.2020 за ст.ст. 364,367 КК України відносно посадових осіб міськвиконкому Ужгородської міської ради, які не зважаючи на наявність накладеного арешту на майно згідно наказу Арбітражного суду Закарпатської області по справі 1/60 від 06.07.2000, а також податкової застави на заборону відчуження всього майна Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки, 29.08.2001 прийняли рішення № 144 «Про право оформлення власності і передачі на баланс новоствореного підприємства «Виробничо-торгового підприємства» (ВТП) Ужгородської райспоживспілки».

Також посадові особи Ужгородського міськвиконкому не врахували ту обставину, що згідно рішення Арбітражного суду Закарпатської області від 19.05.2000 власником майна Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки є підприємство ВКК «Редія» в особі директора і засновника громадянина ОСОБА_5 .

Вказане підприємство отримало майно Райкоозаготпрому на підставі актів прийому-передачі 27.07.2000, підписаними директором Райкоозаготпрому ОСОБА_8 , судовим виконавцем ОСОБА_9 , директором ВКК «Радія» ОСОБА_7 .

У рішенні Арбітражного суду Закарпатської області по справі № 1/60 від 19.05.2000 за позовом ВКК «Редія» до Райкоозаготпрому Ужгородської райспоживспілки про стягнення заборгованості у сумі 169 697 грн представники відповідача позов визнали і дали згоду на звернення стягнення суми боргу на майно Райкоозаготпрому.

Внаслідок неправомірних дій посадових осіб міськвиконкому Ужгородської міської ради по відчуженню майна, яке перебувало на балансі ВКК «Редія», а також наявності накладеного арешту, податкової застави і як наслідок незаконна передача міськвиконкомом Ужгородської міської ради майна третьому новоствореному підприємству, спричинило значну матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_7 .

Цивільний позивач наводить наступний розрахунок суми (в гривнях), спричиненої йому нанесеної матеріальної шкоди:

1. Згідно експертної оцінки вартості відновлювальних робіт будівель та споруд Галичської скотобази на підставі висновку підприємства «Ексерт-центр» від 01.10.1998 року сума вартості проведених ремонтних робіт виконавцем ВКК «Редія» складає 166 697 грн. У доларовому еквіваленті складає: 166 697 грн.: 3 грн. 50 коп. (курс гривні - долар на жовтень 1998 року) = 47 627 (сорок сім тисяч шістсот двадцять сім) доларів США;

2. 19.05.2000 Арбітражний суд Закарпатської області у справі № 1/60 виніс рішення, яким задовольнив позов потерпілого ОСОБА_7 про стягнення боргу в розмірі 169 697 грн;

3. Станом на день звернення з відповідним клопотанням курс долара до гривні складає 27,8 грн. Із врахуванням інфляції гривні до курсу долара загальна сума боргових зобов`язань складає сума боргу в доларах США = 47 627 доларів США х 27,8 (курс гривні до долара) = 1 324 030 грн.

В клопотанні зазначається, що керуючись правом на будь якій стадії кримінального провадження подавати цивільний позов про відшкодування завданої шкоди ОСОБА_7 останній звертається 09.04.2021 до слідчого відділу Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області з позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, відомості відносно якого внесені до ЄРДР за № 0000866 від 11.03.2020.

Відповідно до вимог ч.2 ст.61 КПК України з моменту подання позовної заяви потерпілим ОСОБА_7 були набуті права та обов`язки цивільного позивача. Загальна сума стягнення шкоди з цивільного відповідача складає 1 324 000 грн майнової шкоди.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.01.2022 у задоволенні вказаного вище клопотання ОСОБА_7 відмовлено.

Слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000866, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Із копії витягу з ЄРДР вбачається, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні розпочато за фактом того, що 10.03.2020 в чергову частину Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшла ухвала суду № 308/865/20 від 26.02.2020 щодо внесення відомостей по скарзі ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_7 .

10.06.2020 ОСОБА_7 отримав пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

05.04.2021 ОСОБА_7 подав до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області заяву про визнання його цивільним позивачем по даному кримінальному провадженню на суму нанесеної матеріальної шкоди в розмірі 5 324 000 грн для подальшого звернення з цивільним позовом.

09.04.2021 ОСОБА_7 до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в рамках кримінального провадження № 0000866 від 11.03.2020 подано позовну заяву до Ужгородської міської ради, згідно якої просить стягнути із цивільного відповідача на його користь майнову шкоду в розмірі 1 324 000 грн та моральну шкоду в розмірі 4 000 000 грн, загальна сума стягнення 5 324 000 грн.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням, цивільний позивач ОСОБА_7 зазначив правову підставу для накладення арешту на майно - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

З матеріалів кримінального провадження № 0000866 вбачається, що на час розгляду клопотання жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

За вказаних обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що цивільний позивач ОСОБА_7 передчасно звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову, не врахувавши того, що в зазначеному провадженні цивільний відповідач (згідно з цивільним позовом) Ужгородська міська рада не має жодного процесуального статусу, її посадовим чи службовим особам не було повідомлено про підозру у вчиненні розслідуваного кримінального правопорушення.

Оскільки жодній особі в зазначеному провадженні не було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відсутні передбачені законом підстави для задоволення клопотання цивільного позивача та накладення арешту на зазначене в клопотанні майно.

В апеляційній скарзі представник заявника (цивільного позивача у кримінальній справі) ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_10 просить ухвалу слідчого судді від 18.01.2022 скасувати та постановити нову, якою задовольнити клопотання цивільного позивача ОСОБА_7 про накладення арешту на майно Ужгородської міської ради, який згідно п.2 ст.170 КПК України є доцільним з метою забезпечення відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Представник заявника вважає висновок слідчого судді про те, що ОСОБА_7 передчасно звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладеня арешту на майно відповідача Ужгородської міської ради не відповідає фактичним обставинам справи, викладених у рішеннях Арбітражного суду Закарпатської області по справі 1/60 від 19.05.2000 та рішенні Ужгородського міськвиконкому № 144 «Про право оформлення власності і передачі на баланс новоствореного Виробничо-торгового підприємства (ВТП) Ужгородської райспоживспілки.

Невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичним обставинам кримінального провадження, незастосування судом закону, який підлягає застосуванню є підставами для скасування оскарженої ОСОБА_10 ухвали слідчого судді у даній справі від 18.01.2022.

Апеляційна скарга розглядається за відсутності стрін, неявка яких з огляду на положення ст.405 КПК України не перешкоджає її розгляду. При цьому, береться до уваги, що вказані особи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги й будь-яких заяв чи клопотань про відкладення розгляду апеляційної скарги на інший день, а також даних про поважність причин їх неявки, від них надходило.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали кримінального провадження, апеляційний суд визнає, що наведена вище апеляційна скарга адвоката ОСОБА_10 не підлягає задоволенню з таких підстав.

Апеляційним судом встановлено, що сектором дізнання Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 0000866, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.03.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження, ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вищевказане майно.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

У відповідності до п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна, для прийняття законного та справедливого рішення, слідчий суддя згідно ст.ст. 94,132,173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого (потерпілого), який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до вимог ст.171 КПК у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Таким чином, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення, слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України арешт майна накладається за наявності достатніх підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Слідчий суддя місцевого суду, відмовляючи у задоволенні вказаного вище клопотання ОСОБА_7 про накладення арешту на вищевказане майно, врахував вищенаведені обставини та приєднані до клопотання докази, дотримався наведених вище норм кримінального процесуального закону, з огляду на таке.

Із копії витягу з ЄРДР вбачається, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні розпочато за фактом того, що 10.03.2020 в чергову частину Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області надійшла ухвала суду № 308/865/20 від 26.02.2020 щодо внесення відомостей по скарзі ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_7 .

10.06.2020 ОСОБА_7 отримав пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого.

05.04.2021 ОСОБА_7 подав до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області заяву про визнання його цивільним позивачем по даному кримінальному провадженню на суму нанесеної матеріальної шкоди в розмірі 5 324 000 гривень для подальшого звернення з цивільним позовом.

09.04.2021 ОСОБА_7 до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області в рамках кримінального провадження № 0000866 від 11.03.2020 подано позовну заяву до Ужгородської міської ради, згідно якої просить стягнути із цивільного відповідача Ужгородської міської ради на його користь майнову шкоду в розмірі 1 324 000 грн та моральну шкоду в розмірі 4 000 000 грн, загальна сума стягнення 5 324 000 грн.

Із наданих матеріалів кримінального провадження № 0000866 вбачається, що на час розгляду місцевим судом клопотання ОСОБА_7 у такому жодній особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України.

Вищенаведене свідчить про те, що цивільний позивач ОСОБА_7 передчасно звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову, не врахувавши того, що в зазначеному провадженні цивільний відповідач (згідно з цивільним позовом) Ужгородська міська рада не має жодного процесуального статусу, її посадовим чи службовим особам не було повідомлено про підозру у вчиненні розслідуваного кримінального правопорушення.

За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновком місцевого суду про те, що жодній особі в зазначеному провадженні не було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, а отже відсутні передбачені законом підстави для задоволення клопотання цивільного позивача та накладення арешту на зазначене в його клопотанні майно.

Вищенаведене свідчить про те, що слідчим суддею дотримані вимоги кримінального процесуального закону при розгляді клопотання та прийнятті рішення про відмову у накладенні арешту на вказане у клопотанні ОСОБА_7 майно.

З огляду на наведені обставини апеляційний суд вважає, що підстав для задоволення апеляційної скарги представника заявника (цивільного позивача) ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_10 не має, а тому, з огляду на положення ч.3 ст.407 КПК України, ухвала слідчого судді як законна та обґрунтована має бути залишена без змін.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 404,407,418,419,422, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_10 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.01.2022 - без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та відповідно до ч.4 ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: