Справа № 932/2158/23
Провадження № 1-кс/932/819/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши в приміщенні суду в м. Дніпрі матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про припинення незаконного обмеження прав власника вилученого майна в порядку ст.ст.8,9,16 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , в якому просить зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування слідчого відділу УСБУ у Дніпропетровській області повернути ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене у нього майно в рамках кримінального провадження № 0000004, а саме: сідловий тягач марки «Renault», модель «Magnum», державний номерний знак НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 ; спеціальний напівпричіп-рефрижератор-Е, марки «SCHMITZ», модель SKO24, державний номерний знак НОМЕР_3 , номер шасі НОМЕР_2 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 та НОМЕР_5 .

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 02.03.2023 року, клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали скарги, виходжу з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування регламентовано главою 26, параграфом 1, ст. 303-308 КПК.

У частині 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що підлягають оскарженню на стадії досудового розслідування.

Зокрема, згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчому судді підлягає оскарженню бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування, а можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами ст. ст. 341-316 КПК України.

Відповідно до ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. ст. 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Зі змісту положень норм статей глави 26 КПК України випливає, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак відповідно до норм Кримінального процесуального кодексу України скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Таким чином з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг та клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за N 223-558/0/4-13 від 05.04.2013.).

З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження органу, який здійснює досудове розслідування. Аналогічна за своїм змістом позиція міститься і у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад ч. 1 ст. 306, ч. 3 ст. 234 КПК тощо).

З матеріалів скарги вбачається, що кримінальне провадження № 0000004, в рамках якого, адвокат ОСОБА_2 просить вчинити певні дії, проводиться органом досудового розслідування, а саме слідчим відділом Управління СБ України у Дніпропетровській області.

Згідно наказу Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області № 147 від 2 вересня 2020 року, слідчий відділ Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області розташований за адресою: пр. Нігояна, буд. 35-А у м. Дніпро, що територіально відноситься до Чечелівського району м. Дніпра, що за підсудністю відноситься до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

Також, з цього питання, судом враховуються правові висновки щодо визначення місця знаходження органу досудового розслідування, що викладені в ухвалах Верховного Суду від 18 травня 2020 року у справі 607/5480/20 та від 23 квітня 2020 року у справі № 607/4214/20.

З тих підстав, що Дніпропетровська обласна прокуратури розташована на території Чечелівського району м. Дніпра, приходжу до висновку про те, що клопотання не підсудне Бабушкінському районному суду м. Дніпропетровська, а тому її слід повернути заявнику, роз`яснивши про право на звернення із цією скаргою до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 409 КПК України та п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, що тягне за собою безумовне скасування судового рішення апеляційною інстанцією.

Таким чином, клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про припинення незаконного обмеження прав власника вилученого майна в порядку ст.ст.8,9,16 КПК України, підлягає поверненню заявнику згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України з одночасним роз`ясненням їй права на звернення з таким клопотанням до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 369-372, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про припинення незаконного обмеження прав власника вилученого майна в порядку ст.ст.8,9,16 КПК України- повернути скаржнику.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ