Справа № 740/4533/22 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/4823/28/23
Категорія - тримання під вартою. Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

10 січня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду в складі:

Головуючого-суддіОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участі секретаря ОСОБА_5

сторін кримінального провадження

підозрюваного ОСОБА_6

його захисника - адвоката ОСОБА_7

прокурора ОСОБА_8

Розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Чернігові, одночасно в режимі відеоконференції з Ніжинським міськрайонним судом апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 31 грудня 2022року,

В С Т А Н О В И Л А :

Цією ухвалою підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та мешканцю АДРЕСА_1 , громадянину України, з вищою освітою, інваліду 3 групи, одруженому, який має двох неповнолітніх дітей, раніше не судимому, обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою до 28 лютого 2023 року, з визначенням розміру застави в сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень.

Задовольняючи подання, слідчий суддя вказав на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, з урахуванням тяжкості можливого покарання в співставленні з характеризуючими даними та процесуальною поведінкою підозрюваного, дають підстави вважати, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. При визначенні розміру застави слідчий суддя вважав за необхідне призначити його у максимальних межах, визначених самим законодавцем, за відсутності даних про те, що така сума буде не суттєвою для підозрюваного, в той час, як розмір матеріальної шкоди від кримінальних правопорушень не впливає на здатність забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді в частині визначення розміру застави по відношенню до підозрюваного ОСОБА_6 та визначити розмір застави у вигляді 600 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, мотивуючи тим, що встановлений слідчим суддею розмір застави для підозрюваного є незначним, а тому не може достатньою мірою гарантувати виконання покладених на нього обов`язків, що суперечить положенням ч. 4 ст. 182 КПК України. Визначаючи розмір застави, слідчий суддя має враховувати обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, його особистість та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Прокурор наголошує на тому, у виключних випадках слідчий суддя може визначити розмір застави у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На думку апелянта, відносно підозрюваного ОСОБА_6 є всі підстави для визначення розміру застави у розмірі 600 прожиткових мінімумів, з урахуванням тяжкості кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, які є умисними та корисливі, вчинені в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб.

Кримінальними правопорушеннями, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , заподіяна матеріальна шкода у розмірі, що перевищує 500 тисяч гривень, що впливає на визначення розміру застави, оскільки матеріальна шкода є одним з елементів обставин кримінального правопорушення, врахування яких прямо передбачене ч. 4 ст. 182 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя належним чином не врахував матеріальний стан підозрюваного, який є не працюючим та не має легального джерела прибутку, в той час як у володінні його родини перебувають два будинки, один в м. Ніжин, інший в Ніжинському районі, дві нежитлові будівлі комерційного призначення в м. Ніжин, три земельні ділянки площею 2 га, два автомобілі.

При цьому, взагалі поза увагою слідчого судді залишились інші встановлені обставини, вилучені під обшуків речі, які свідчать про те, що злочинна діяльність у групі осіб носила систематичний характер, здійснювалася тривалий час, технологічно готувалися для цієї діяльності. В ході здійснення такої діяльності підозрювані могли заволодіти значними матеріальними цінностями, на даний час досудовим розслідуванням зібрані докази про причетність ОСОБА_6 та інших підозрюваних ще до п`яти аналогічних крадіжок на суму близько 600 тисяч гривень.

Заслухавши доповідача, прокурора, яка підтримала апеляційну скаргу, підозрюваного та його захисника, які просили про залишення рішення слідчого судді без змін, дослідивши матеріали провадження, надані в електронному вигляді, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає апеляційну скаргу прокурора задовольнити.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як убачається з подання слідчого та матеріалів провадження ОСОБА_6 підозрюється у тому, що 15 листопада 2022 року та 29 грудня 2022 року в період дії воєнного стану в державі, вступивши у злочинну змову із ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , маючи спільний умисел на таємне викрадення чужого майна, з метою протиправного збагачення, з корисливих мотивів, здійснив крадіжку грошових коштів з каси приміщення, в якому здійснює господарську діяльність ТОВ «ЛІГРІЛ» та тютюнові вироби з прилавку, чим заподіяв матеріальну шкоду на загальну суму 466 819,50 грн., з приміщення житлового будинку потерпілого ОСОБА_12 викрав грошові кошти в сумі 130 000 грн, вироби із срібла 925 проби загальною вагою 100 г, чим заподіли останньому матеріальну шкоду.

16 листопада 2022 року за даним фактом СВ Ніжинського РВП ГУНП в Чернігівській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001148, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

29 грудня 2022 року в порядку п. 6 ч. 1 ст. 615 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України був затриманий ОСОБА_6 .

Наступного дня ОСОБА_6 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України, перевіряє вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей та інші обставини, які забезпечать належну процесуальну поведінку особи під час досудового розслідування та судового розгляду.

На підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України слідчим були надані копії протоколу допиту потерпілого ОСОБА_13 ; протоколу огляду місця події від 16.11.2022; протоку допиту та додаткового допиту потерпілого ОСОБА_14 ; протоколу огляду місця події від 29.12.2022; протоколу обшуку автомобіля «Опель Корса», яким користується ОСОБА_10 від 29.12.2022; протоколу обшуку за місцем проживання ОСОБА_10 в АДРЕСА_2 від 29.12.2022; протоколу обшуку за адресою в АДРЕСА_1 від 29.12.2022; протоколу обшуку автомобіля «Citroen Nemo»; протоколу обшуку автомобіля «Suzuki Grand VITARA», протоколу обшуку за адресою в АДРЕСА_3 від 29.12.2022; протоколу затримання та особистого обшуку ОСОБА_11 , протоколів оглядів предметів, вилучених під час обшуків, визнаних речовими доказами у кримінальному провадженні.

Поняття «обґрунтованість підозри» включає існування фактів чи інформації, які надають підстави суду вважати, що підозрювана особа ймовірно вчинила правопорушення, та оголошення підозри у вчиненні кримінального правопорушення.Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для засудження особи та ухвалення обвинувального вироку.

Слідчий суддя правильно встановив, що наведені у клопотанні слідчого доводи свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри та підтверджуються доказами, достатніми, на етапі досудового розслідування, для застосування запобіжного заходу.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Ризик - це ймовірність того, що підозрюваний може ухилитися від кримінальної відповідальності та незаконно впливати на свідків.

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний зможе спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди.

З матеріалів кримінального та судового проваджень вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисних корисливих кримінальних правопорушеннях, вчинених в умовах воєнного стану, які відноситься до категорії тяжких, за які передбачено покарання до восьми років позбавлення волі, отже розуміючи невідворотність та тяжкість можливого покарання підозрюваний може ухилитися від явки до слідчого та суду, здійснювати тиск на потерпілих, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню.

На даному етапі досудового розслідування, слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що встановлені обставини дійсно викликають підозру в тому, що ОСОБА_6 дотримуватиметься належної процесуальної поведінки та утворюють реальні ризики, про які вказали як слідчий у своєму клопотанні, так і прокурор у судовому засіданні, з чим погодився слідчий суддя та погоджується колегія суддів.

Разом з тим, визначаючи розмір застави, слідчий суддя прийшов до невірного висновку про можливість її визначення у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки така сума буде не здатна забезпечити виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 частини 5 статті 182 КПК України, передбачено, що розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В той же час, норма ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини неодноразово висловлювалася думка про те, що розмір застави повинен встановлюватися головною мірою з урахуванням особи підсудного, належної йому власності, його стосунків з поручителями, іншими словами - з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі (Неймайстер проти Австрії, рішення від 27.06.1968 р.; Гафа проти Мальти, рішення від 22.05.2018).

13 січня 2022 року Європейський Суд ухвалив рішення в справі «Істоміна проти України» (Istomina V. Ukraine, заява № 23312/15), у якому зазначив, що застава має на меті передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням його/її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

Колегія суддів погоджується з доводами слідчого та прокурора про те, що кримінальні правопорушення ОСОБА_6 були вчинені в умовах воєнного стану, за попередньою змовою групою осіб, наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, який є особою молодого віку, але офіційно не працевлаштований та відсутні дані про законні джерела прибутку, при цьому до власності родини підозрюваного належить два будинки в м. Ніжин та Ніжинському районі, дві будівлі комерційного призначення (магазини) в м. Ніжин, три земельні ділянки та два автомобілі, при тому, що за відсутності легальних прибутків він має утримувати дітей та дружину.

Можливість урахування майнового стану, розміру шкоди або доходу передбачена пунктами 7, 11 ч. 1 ст. 178 КПК України, де закріплено обставини, що враховуються при обранні будь-якого запобіжного заходу. Ці критерії мають враховуватися у разі встановлення ризиків кримінального провадження і в сукупності з усіма іншими обставинами кримінального провадження.

Отже, колегія суддів приймає до уваги суму завданих потерпілим збитків, які становлять майже 600 тисяч гривень, при тому що вартість викрадених ювелірних прикрас ще не визначена висновком експерта, тому розмір застави 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, буде співмірним та пропорційним щодо конкретної особи, необхідним і достатнім для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та досягненню завдань кримінального провадження. Визначений слідчим суддею розмір застави не здатен досягти цієї мети та не зможе запобігти тим встановленим ризикам, з якими погодився і слідчий суддя, та об`єктивно встановленим у кримінальному провадженні даним щодо кримінально карної діяльності ОСОБА_6 та осіб, з якими він перебував у змові, їх можливої причетності до інших кримінальних правопорушень.

Підозрюваний ОСОБА_6 пояснив, що він був звільнений з- під варти 02 січня 2023 року, а тому термін тримання його під вартою повинен бути зменшений з 60 діб до 55 діб. Відповідно строк тримання під вартою буде обчислюватися з дня його фактичного затримання, у разі невнесення збільшеного розміру застави.

Внесена застава за рішенням слідчого судді, яке скасоване, підлягає поверненню особі, яка її внесла.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 404-405, 407, 422, 424 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 31 грудня 2022 року щодо підозрюваного ОСОБА_6 скасувати.

Підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 55 діб з визначенням розміру застави в 600 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 488 600 (один мільйон чотириста вісімдесят вісім шістсот тисяч) гривень.

Ухвала набуває законної сили після її проголошення й касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_3 ОСОБА_2