Єдиний унікальний номер 305/2365/22
Номер провадження 1-кс/305/475/22
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

06.12.2022 року місто Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 01.12.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000432 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Рахівського районного суду Закарпатської області, з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке, 01.12.2022 року, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000432 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Клопотання прокурора про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що 30.11.2022 року, близько 22 год 40 хв ОСОБА_4 рухаючись на автомобілі марки Фольксваген Джета по вул. Репегівській де його почав наздоганяти мікроавтобус Форд Транзит під керуванням ОСОБА_5 з яким перебував ОСОБА_6 . У подальшому водій мікроавтобусу почав блокувати рух автомобіля, яким керував ОСОБА_4 у ході чого обидва зупинилися. Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вийшли з автобуса і останній розпилив з балончика сльозоточивий газ в обличчя ОСОБА_4 , а ОСОБА_6 наніс йому декілька ударів кулаком по обличчю, внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження.

У ході проведення, 01.12.2022 року, огляду місця події, слідчим виявлено та вилучено балончик чорного кольору із сльозоточивим газом з надписом «Police», належний ОСОБА_5 .

Постановою слідчого від 01.12.2022 року вказаний балончик визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучений газовий балончик може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор просить накласти на нього арешт.

Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилися, натомість через канцелярію суду подали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності. Клопотання підтримують та просять таке задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 , про день, час та місце розгляду клопотання прокурора повідомлявся у порядку, визначеному ст.135 КПК України. У судове засідання не з`явився та про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив, клопотання про відкладення розгляду клопотання чи про свою обов`язкову участь також не подав.

Слідчий суддя, з урахуванням приписів ч.1 ст.172 КПК України вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності власника майна ОСОБА_5 .

Вивчивши подане клопотання та долучені до нього докази і документи, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Факт проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000432 від 01 грудня 2022 року, відповідно до якого 30.11.2022 року, близько 22 год 40 хв ОСОБА_4 рухаючись на автомобілі марки Фольксваген Джета по вул. Репегівській де його почав наздоганяти мікроавтобус Форд Транзит під керуванням ОСОБА_5 з яким перебував ОСОБА_6 . У подальшому водій мікроавтобусу почав блокувати рух автомобіля, яким керував ОСОБА_4 у ході чого обидва зупинилися. Після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 вийшли з автобуса і останній розпилив з балончика сльозоточивий газ в обличчя ОСОБА_4 , а ОСОБА_6 наніс йому декілька ударів кулаком по обличчю, внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження.

У ході проведення, 01.12.2022 року, огляду місця події, слідчим виявлено та вилучено балончик чорного кольору із сльозоточивим газом з надписом «Police».

Постановою слідчого від 01.12.2022 року вказаний балончик визнаний речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Так, вищезазначений газовий балончик, вилучений слідчим у ході огляду місця події, слід вважати речовим доказом у даному кримінальному провадженні, він відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, оскільки може бути знаряддям вчинення злочину та міг зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, а також може бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому, накладення на нього арешту та заборона його відчуження, розпорядження і користування є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів, недопущення його зникнення, втрати або пошкодження, що перешкоджатиме подальшому розгляду кримінального провадження, отже, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, так-як тільки у випадку накладення арешту на вказаний газовий балончик, який був вилучений, може бути виконане завдання щодо забезпечення збереження слідів кримінального правопорушення.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню, а на вилучений слідчим у ході огляду місця події газовий балончик, слід накласти арешт, шляхом заборони користуватися, розпоряджатися ним та відчужувати його.

З аналізу положень ч.4 ст.107 КПК України вбачається, що фіксування за допомогою технічних засобів судових засідань під час розгляду питань слідчим суддею, у разі неявки всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, не здійснюється.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 167-168, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке 01.12.2022 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000432 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження, на майно, а саме на балончик чорного кольору із сльозоточивим газом з надписом «Police», який був вилучений у ході огляду місця події, проведеного 01.12.2022 року.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали після її постановлення вручити слідчому, прокурору та надіслати особам, які були відсутні під час її оголошення.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1