Справа № 754/1681/23
У Х В А Л А

Іменем України

08 лютого 2023 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вугледар, Донецької області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, із середньо-спеціальною освітою, раніше не судимого, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001201,

ВСТАНОВИВ:

08 лютого 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженню за № 0001201, за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені обставини можливо вчинення злочинів передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307 КК України.

Одним із підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні є ОСОБА_4 якому 17.12.2022, при обставинах значених у клопотанні, повідомлено про підозру у незаконному придбанні, зберіганні, виготовленні, перевезенні та пересиланні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, психотропних речовин, вчиненого за попередньою змовою групою осіб у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст.307 та ч.3 ст.307 КК України.

Обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінальних правопорушень, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показами свідків, протоколами слідчих (розшукових) дій, протоколами НСРД та протоколами процесуальних дій, проведеними експертизами та іншими письмовими доказами у їх сукупності.

16.12.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

17.12.2022 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 13.02.2023 року включно.

08.02.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 17.03.2023.

Строк дії ухвали слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва від 17.12.2022 про тримання ОСОБА_4 під вартою закінчується 13.02.2023, втім у вказаний час завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001201 від 14.06.2022, не вбачається можливим, оскільки необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: отримати висновки проведення судової експертизи матеріалів, речовин та виробів, здійснити розсекречування всіх протоколів та підстав за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно підозрюваних, здійснити відкриття матеріалів у кримінальному провадженні відповідно до ст.290 КПК України, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження в порядку ст.291 КПК України.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність продовження ОСОБА_4 строку дії застосованого останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились, при цьому, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а перебуваючи на свободі, підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , у межах строків досудового розслідування, тобто до 17 березня 2023 року включно, без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання щодо продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою, мотивуючи наявністю обґрунтованої підозри, та існування ризиків, які на даний час не зменшилися, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 та недоведеність існування ризиків, на які посилався прокурор, посилаючись на той факт, що наразі до Києву із Криму приїхали мати його підзахисного, яка працевлаштувалася у перукарню та може взяти сина під опіку в разі зміни запобіжного заходу на домашній арешт, тому з урахуванням наявності міцних соціальних зв`язків, захисник просив обрати відносно його підзахисного більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського управління поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001201, за ознаками складу злочинів, передбачених ч.2 ст. 307 та ч.3 ст.307 КК України.

Підозрюваним у вказаному кримінальному провадженню є ОСОБА_4 , якому 17.12.2022, та 10.01.2023 року повідомлено про нову підозру при обставинах зазначеним у клопотанні, а саме у незаконному придбанні, зберіганні, виготовленні, перевезенні та пересиланні з метою збуту, а також у незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, психотропних речовин, вчиненого за попередньою змовою групою осіб у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочинів передбачених ч.2 ст.307 та ч.3 ст.307 КК України.

16.12.2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

17.12.2022 ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 13.02.2023 року включно.

08.02.2023 керівником Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 3-х місяців, тобто до 17.03.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочинів, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 307 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжких та особливо тяжких злочинів і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Окрім того, ОСОБА_4 не має постійного місця проживання за місцем проведення досудового розслідування, ті обставини, що наразі у місті Києві знаходиться мати підозрюваного, яка працевлаштувалася та зможе позитивно впливати та контролювати поведінку підозрюваного взагалі ні чим не підтверджується, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків останнього.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Враховуючи роль підозрюваного у інкримінованих злочинах, а також той факт, що ОСОБА_4 переїхавши до м. Києва не працевлаштувався на роботу, жив виключно на дохід з незаконного обороту наркотичних засобів та психотропних речовин, також враховуючи, що збут наркотичних засобів ОСОБА_4 з іншими підозрюваними, здійснював наркозалежним особам, контакти яких в нього залишились - наявний також ризик продовження злочинної діяльності.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Наявність інших ризиків прокурором у судовому засіданні доведені не були.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як слідству необхідно ще провести ряд слідчих дій направлених на повне, об`єктивне, всебічне та неупереджене розслідування даного кримінального провадження, а саме: отримати висновки проведеної судової експертизи матеріалів, речовин та виробів, здійснити розсекречування всіх протоколів та підстав за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно підозрюваних, здійснити відкриття матеріалів у кримінальному провадженні та скласти обвинувальний акт, а також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Також, відповідно до п.п. 4, 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Вирішуючи питання про строк на який має буди продовжено запобіжний захід, слідчий суддя враховує, що строк досудового слідства продовжено до 17.03.2023, а тому і строк дії запобіжного заходу має бути продовжено до 17.03.2023 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_6 погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001201, задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, в межах строку досудового розслідування, тобто до 17 березня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала діє до 17 березня 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1