Справа № 215/2500/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2022 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду м. Кривого Рогу кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 4 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт у відношенні обвинуваченого надійшов до суду з Криворізької північної окружної прокуратури та затверджений прокурором ОСОБА_3 ..

Ухвалою від 18.10.2022 р. Тернівського районного суду м. Кривого Рогу, ОСОБА_4 було продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою по 16.12.2022 р..

Прокурор вважає за можливе призначити судовий розгляд, надав суду для приєднання до обвинувального акту матеріали кримінального провадження на 140 арк.та просить продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений та його захисник - адвокат ОСОБА_5 не заперечують проти призначення справи до судового розгляду, а також не заперечують проти клопотання прокурора.
У підготовчому судовому засіданні судом не встановлено перешкод проти призначення судового розгляду.
Крім цього, суд, заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора, попередню ухвалу суду від 18.10.2022 р., вважає, що обвинуваченому слід продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, виходячи з наступного.
Дійсно, згідно ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш мяких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього кодексу.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, забезпечує особам, яким обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи, що означає необхідність перевірки не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а також і мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою. При цьому рішення суду про продовження строку тримання під вартою, не може базуватися на первісних підставах, що слугували для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Суд має з`ясувати можливість застосування до особи, яка тримається під вартою, будь-яких альтернативних запобіжних заходів замість тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується в тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутація, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, повинно містити в тому числі виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Стороною обвинувачення доведено підстави, що свідчать про наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України.

Тобто, оскільки обставини, на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою та продовженні строку його дії, а також прокурор у своєму клопотанні, не змінилися, суд вважає, що інший запобіжний захід не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, так як він хоча й працював, має співмешканку, у якої проживав, але обвинувачується у тому, що маючи не погашені судимості, вчинив новий тяжкий злочин у період іспитового строку, за який передбачено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі, тому може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати та потерпілого та свідків, чим перешкоджати кримінальному провадженню, яке є суспільним інтересом, що незважаючи на презумпцію невинуватості превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Крім цього, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вказані ризики, на які посилався слідчий суддя при обранні ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та суд при продовженні строку його дії, а також посилається прокурор у клопотанні, продовжують існувати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 314-316 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 4 КК України, на 12-00годину 27.01.2023 року в залі № 4 Тернівського районного суду м. Кривого Рогу.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
У судове засідання викликати учасників процесу.
Матеріали кримінального провадження на 140 арк., долучити до обвинувального акту.
Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 по 11.02.2023 р..

Доручити представнику Тернівського РВ філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області, скласти досудову доповідь на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , надавши її суду до 27.01.2023 р..

Ухвала, в частині запобіжного заходу, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим з дня вручення її копії.

Суддя: