17.01.2023 363/311/23
ВИРОК
17 січня 2023 року м. Вишгород
05.10.2022 року (точного часу в ході досудового розслідування у формі дізнання не встановлено) ОСОБА_4 перебував за адресою проживання свого батька: АДРЕСА_3 та в цей час у останнього виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою забороненого знаряддя лову - сітки з жилки. Так, цього ж дня, 05.10.2022 року близько 07 год. 00 хв. ОСОБА_4 , реалізуючи свій протиправний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленим знаряддями лову, а саме двома сітками з жилки розміром крок вічко 36 мм, довжина 30 м., висота 1,5 м.; однією - крок вічко 36 мм, довжина 50 м., висота 1,5 м, прибув до річки Ірпінь, що поблизу с. Демидів Вишгородського району Київської області та не маючи законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом, порушуючи п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 за №99, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» сів у власний дерев`яний човен зеленого кольору без маркування та за допомогою двох пластикових весел вийшов на воду річки Ірпінь поблизу с. Демидів Вишгородського району Київської області і на відстані 10 метрів від берега встановив заборонені знаряддя лову у воду. Після вчинення всіх дій, які вважав за необхідне, спрямованих на незаконний вилов риби, ОСОБА_4 , став чекати на улов. В подальшому 05.10.2022 року близько 11 год. 00 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи у власному дерев`яному човні зеленого кольору без маркування з двома пластиковими веслами, зняв раніше встановлені ним за вищевказаних обставин заборонені знаряддя лову, а саме три сітки з жилки. Вказані сітки, в яких містилась свіжовиловлена риба в кількості 124 екземплярів ОСОБА_4 , перемістив на берег річки Ірпінь, що поблизу с. Демидів Вишгородського району Київської області, де і був виявлений головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 .
Таким чином, ОСОБА_4 , за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: трьох сіток з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: риби, в кількості: щука 32 екз. (3 468 грн. за екземпляр, загальною сумою 11 0976 грн.), сазан 72 екз. (3 706 грн. за екземпляр, загальною сумою 266 832 грн.), плітка 3 екз. (1 564 грн. за екземпляр, загальною сумою 4 692 грн.), лящ 3 екз. (1 649 грн. за екземпляр, загальною сумою 4 947 грн.), окунь 4 екз. (3 162 грн. за екземпляр, загальною сумою 12 648 грн.), карась 10 екз. (1 581 грн. за екземпляр, загальною сумою 15 810 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 415 905 гривень (чотириста п`ятнадцять тисяч дев`ятсот п`ять гривень).
Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.
Так, згідно п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 за №99 зазначено, що «забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм».
Відповідно до листа Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України, за кількісними показниками промислового запасу іхтіофауни у 2022 році, загальний збиток рибному господарству, який дозволяє характеризувати шкоду як суттєву, ставить 6 094 неоподаткованих мінімумів. Виходячи з кількісних показників улову та величин такс, сумарний фактичний збиток, завданий незаконним вилученням перелічених у запиті видів водних біоресурсів, перевищує вказану граничну величину.
Виходячи з вищевикладеного, своїми умисними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, ОСОБА_4 , заподіяв істотної шкоди інтересам держави в особі Димерської територіальної громади Вишгородського району Київської області, на загальну суму 415 905 гривень (чотириста п`ятнадцять тисяч дев`ятсот п`ять гривень).
Вказані дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Допитаний у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою вину у вчиненні проступку, передбаченому ч. 1 ст. 249 КК України, визнав повністю, щиро розкаявся, підтвердив обставини вчинення ним кримінального правопорушення, зазначивши час, місце, спосіб його вчинення. Зокрема, він пояснив, що дійсно за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме трьох сіток з жилки незаконно виловлював рибу за обставин, викладених в обвинувальному акті.
Враховуючи те, що обвинувачений та інші учасники судового провадження не оспорюють обставини справи і судом встановлено, що вони правильно розуміють зміст цих обставин, відсутні будь-які сумніви у добровільності їхньої позиції. Заслухавши думку учасників судового провадження та роз`яснивши їм положення ч. 3 ст. 349 КПК України, суд при визначенні обсягу доказів, що підлягають дослідженню, обмежився показаннями обвинуваченого, дослідженням матеріалів кримінального провадження, що характеризують його особу, визначивши відповідно до ч. 3 ст. 349 КПК України недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються.
Отже, суд, допитавши обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого, приходить до висновку, що вина обвинуваченого, яка виразилась у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду доведена, дії обвинуваченого підлягають кваліфікації за ч. 1 ст. 249 КК України.
Відповідно до ст. 66 КК України обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченого є щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину. Відповідно до ст. 67 КК України обставин, які обтяжують покарання обвинуваченого, судом не встановлено.
При призначенні покарання ОСОБА_4 суд, згідно з вимогами ст. 65 та ст. 68 КК України, враховує характер та ступінь тяжкості вчиненого злочину, який згідно зі ст. 12 КК України є кримінальним проступком, обставини, що пом`якшують покарання та відсутність обставин, які обтяжують покарання, дані про особу обвинуваченого, а саме те, що він одружений, утримує малолітнього сина, офіційно працює та має дохід, за місцем роботи характеризується позитивно, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває, раніше не судимий, тому вважає за необхідне призначити обвинуваченому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у межах санкції цієї статтіу виді штрафу, оскільки таке покарання, на думку суду, є необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових злочинів. Призначення такого покарання буде відповідати принципу необхідності і достатності для виправлення обвинуваченого і є дотриманням судом принципів «рівних можливостей» та «справедливого судового розгляду», встановлених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини та нормам кримінального законодавства України.
Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Крім того, відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 368 КПК України, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання в тому числі і про те, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт.
Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 10.10.2022 року було накладено арешт на: дерев`яний човен зеленого кольору без маркування; два алюмінієві весла з пластиковими вставками чорного кольору; пластиковий контейнер чорного кольору; 2 сітки з жилки розміром крок вічко 36 мм, довжина 30 м., висота 1,5 м.; 1 сітка з жилки крок вічко 36 мм, довжина 50 м., висота 1,5 м; свіжовиловлену рибу, а саме: щука 32 екз., сазан 72 екз., плітка 3 екз., лящ 3 екз., окунь 4 екз., карась 10 екз., які передані на зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_7 . Зі змісту вказаної ухвали слідує, що арешт накладений з метою забезпечення збереження речових доказів. Суд вважає за необхідне скасувати накладений під час досудового розслідування вказаного провадження арешт на зазначене майно, оскільки в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Що стосується питання речових доказів, суд виходить з вимог ст. ст. 96-1, 96-2 КК України та вважає, що вони підлягають спеціальній конфіскації на користь держави.
Відповідно до ст. 124 КПК України, ст. 368 КПК України, суд вважає за необхідне стягнути процесуальні витрати за проведення у кримінальному провадженні експертизи з обвинуваченого на користь держави.
Відносно ОСОБА_4 запобіжний захід не обирався. Цивільній позов по справі не заявлено.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 368-371, 373, 374, 376 КПК України, суд,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. (сімнадцять тисяч гривень 00 коп.).
Арешт, накладений на підставі ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 10.10.2022 року на: дерев`яний човен зеленого кольору без маркування; два алюмінієві весла з пластиковими вставками чорного кольору; пластиковий контейнер чорного кольору; 2 сітки з жилки розміром крок вічко 36 мм, довжина 30 м., висота 1,5 м.; 1 сітка з жилки крок вічко 36 мм, довжина 50 м., висота 1,5 м; свіжовиловлену рибу, а саме: щука 32 екз., сазан 72 екз., плітка 3 екз., лящ 3 екз., окунь 4 екз., карась 10 екз., що передані на зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_7 - скасувати.
На підставі ст. ст. 96-1 та 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію, якою речові докази по цьому кримінальному провадженні, а саме - дерев`яний човен зеленого кольору без маркування; два алюмінієві весла з пластиковими вставками чорного кольору; пластиковий контейнер чорного кольору; 2 сітки з жилки розміром крок вічко 36 мм, довжина 30 м., висота 1,5 м.; 1 сітка з жилки крок вічко 36 мм, довжина 50 м., висота 1,5 м; свіжовиловлену рибу, а саме: щука 32 екз., сазан 72 екз., плітка 3 екз., лящ 3 екз., окунь 4 екз., карась 10 екз., які передані на зберігання головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_7 конфіскувати в дохід держави.
Оптичні диски: DVD-R Verbatoin 4.7 GB 120 min з інд. номером МАР 6В3АН02110731_2, DVD-R Verbatoin 4.7 GB 120 min з інд. номером МАР 6В3АН02110731_4 залишити зберігати в матеріалах справи. На вирок може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору. Копію вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутніми в судовому засіданні.

Головуюча суддя ОСОБА_1