Провадження №1-кп/522/2639/22
У Х В А Л А
в порядку ст. 331 КПК України
17 листопада 2022 року м. Одеса
Приморський районний суд м. Одеси у складі:
Головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000005 від 02.01.2019 обвинуваченого:
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Одесі, громадянин України, офіційно не працює, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,
- за вчинення злочинів передбачених ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185 КК України.
Учасники процесу:
прокурор - ОСОБА_4 ,
обвинувачений - ОСОБА_3 ,
в с т а н о в и в:
у провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185 КК України.
Під час судового засідання прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою, з тих підстав, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, та наявні ризики передбачені в ст. 177 КПК України, що обвинувачений буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Обвинувачений не заперечив проти тримання під вартою.
Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали кримінального провадження дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів за ч. 2 ст. 289, ч. 3 ст. 185 КК України, за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі.
Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє дійти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу.
Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти власності, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При цьому, відповідно до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.
Крім того, суд вважає реальним ризик, що обвинувачений без стійких соціальних зв`язків, та офіційного джерела доходів, обвинувачуючись у вчиненні тяжкого злочину може вчинити інше кримінальне правопорушення, чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд враховує обставини передбачені ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан його здоров`я, та відсутність стійких соціальних зв`язків.
Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу обвинуваченого, його майнового стану, вважаю за необхідне визначати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у межах передбачених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 331, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000005 від 02.01.2019 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят ) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_3 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до ГУ ДМС в Одеській області свій паспорт, який надає право для виїзду закордон.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали складає 60 (шістдесят днів), і обчислюється з 17.11.2022 по 15.01.2023.
Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали щодо застосування запобіжного заходу покласти на прокурора.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів.

Головуючий суддя: ОСОБА_5

17.11.2022