У Х В А Л А

16 січня 2023 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001930 про дозвіл на використання доказів у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченому ч. 2 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

27.12.2022 року до слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0001930 прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 про дозвіл на використання доказів у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченому ч. 2 ст. 309 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що у провадженні сектору дізнання Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебували матеріали досудового розслідування №0001930 від 02.12.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудове розслідування було розпочате за фактом того, що 02.12.2022 працівниками поліції за адресою: АДРЕСА_1 було зупинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що має при собі заборонену речовину, а саме наркотичний засіб «метадон».

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 29 грудня 2021 року був засуджений Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за ч.1 ст. 309 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років. На підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки.

Враховуючи вищевикладене в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, про що 22.12.2022 винесено постанову про зміну кваліфікації кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 309 КК України на ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання. Дізнання здійснюють підрозділи дізнання або уповноважені особи інших підрозділів.

Статтею 215 КПК України визначено, що досудове розслідування злочинів здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків - у формі дізнання в порядку, передбаченому КПК України.

У зв`язку зі зміною кваліфікації кримінального правопорушення на ч. 2 ст. 309 КК України (злочин), постановою прокурора від 22.12.2022, підслідність проведення досудового розслідування кримінального провадження №0001930 від 02.12.2022 визначено за слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області.

Водночас, у кримінальному провадженні №0001930 від 02.12.2022 містяться докази вчиненого кримінального правопорушення, отриманих під час здійснення дізнання, а саме:

- Доручення про проведення досудового розслідування від 02.12.2022;

- Постанова про визначення групи дізнавачів, які здійснюватимуть досудове розслідування в кримінальному провадженні від 03.12.2022;

- Постанова про визначення групи дізнавачів, які здійснюватимуть досудове розслідування в кримінальному провадженні від 18.12.2022;

- Постанова про призначення групи прокурорів та старшого прокурора від 03.12.2022;

- Протокол затримання особи, яка вчинила кримінальний проступок від 02.12.2022 з додатками (DVD-R з відеозаписом затримання);

- Постанова про перенесення відеозапису з первинного носія від 02.12.2022;

- Протокол роз`яснення права на захист від 02.12.2022

- Протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 02.12.2022;

- Постанова про звільнення особи з кабінету дізнавача від 02.12.2022;

- Постанова про призначення судової експертизи матеріалів, речовин та виробів від 02.12.2022;

- Постанова про залучення до матеріалів кримінального провадження матеріальних об`єктів та визнання їх речовими доказами від 02.12.2022;

- Постанова про відмову у погодженні повідомлення про підозру від 05.12.2022;

- Постанова про продовження строку дізнання від 05.12.2022;

- Супровідний лист від 05.12.2022;

- Доручення про проведення слідчих (розшукових дій) від 05.12.2022;

- Постанова про перекваліфікацію складу кримінального правопорушення у кримінальному провадженні від 22.12.2022;

- Постанова про визначення підслідності від 22.12.2022;

- Вимога УІП та координації поліції «102» ГУНП в Київській області від 14.12.2022.

Прокурор в судовому засіданні посилаючись на положення ст. 298-1 КПК України клопотання підтримала, оскільки вважає, що положеннями ст. 298-1 КПК України визначається можливість використання усіх без виключення доказів, здобутих в ході дізнання, у кримінальному провадженні щодо злочину, лише на підставі ухвали слідчого судді.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, вислухавши прокурора, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 84 КПК України 1. Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

2. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 298-1 КПК України 1. Процесуальними джерелами доказів у кримінальному провадженні про кримінальні проступки, крім визначених статтею 84 цього Кодексу, також є пояснення осіб, результати медичного освідування, висновок спеціаліста, показання технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Такі процесуальні джерела доказів не можуть бути використані у кримінальному провадженні щодо злочину, окрім як на підставі ухвали слідчого судді, яка постановляється за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст. 300 КПК України для досудового розслідування кримінальних проступків дозволяється виконувати всі слідчі (розшукові) дії, передбачені цим Кодексом, та негласні слідчі (розшукові) дії, передбачені частиною другою статті 264 та статтею 268 цього Кодексу, а також відбирати пояснення для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, проводити медичне освідування, отримувати висновок спеціаліста, що має відповідати вимогам до висновку експерта, знімати показання технічних приладів і технічних засобів у провадженнях щодо вчинення кримінальних проступків, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, вилучати знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей, до внесення відомостей про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Виходячи зі змісту ст. 298-1 КПК України слідчий суддя доходить висновку, що Закон передбачає використання в ході проведення дізнання в процесі доказування, крім визначених ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальних джерел доказів: показань, речових доказів, документів та висновків експертів і інші процесуальні джерела, а саме:

-пояснення осіб;

-результати медичного освідування;

-висновок спеціаліста;

-показання технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Процесуальні джерела доказів, які наведені у ст. 298-1 КПК України не в повній мірі відповідають тим вимогам, які Закон визначає як обов`язкові при здійсненні досудового розслідування злочинів для визнання відомостей доказами, зокрема критеріям «поняття доказів», «належності» та «допустимості».

Саме тому, на переконання слідчого судді, чинний КПК України передбачає необхідність звернення прокурора до слідчого судді з відповідним клопотанням з метою здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні в ході здійснення доказування та обов`язкового урахування фактору втрати можливості збирання доказів.

Таким чином виходячи із системного аналізу наведених вище норм слідчий суддя доходить висновку, що чинний КПК України передбачає необхідність звернення до слідчого судді з відповідним клопотанням лише щодо тих джерел доказів, отриманих в ході дізнання, які наведені у положенні ст. 298-1 КПК України, а саме: пояснення осіб; результатів медичного освідування; висновку спеціаліста; показання технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Серед наведеного у клопотанні переліку документів, відсутні визначені ст. 298-1 КПК України джерела доказів, щодо яких є потреба у постановленні ухвали слідчого судді для їх використання у кримінальному провадженні щодо злочину.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 84, 298-1, 300, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001930 про дозвіл на використання доказів у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченому ч. 2 ст. 309 КК України, відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддяОСОБА_1