Справа № 286/3136/22
У Х В А Л А

28 листопада 2022 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене начальником Овруцького відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України , -

ВСТАНОВИВ :

28 листопада 2022 року слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що мешканець с. Залісся Народицької ТГ Коростенського району ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив умисний особливо тяжкий злочин за наступних обставин.

Так, 27 листопада 2022 року близько 17 години ОСОБА_4 та його товариш ОСОБА_8 знаходилися за місцем проживання останнього, а саме: в приміщенні житлового будинку, що по АДРЕСА_1 , де спільно вживали алкогольні напої. Під час перебування у кімнаті вищевказаного будинку між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_4 виник умисел на умисне вбивство ОСОБА_8 ..

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх подальших дій та передбачаючи їх можливі наслідки, ОСОБА_4 в зазначеній кімнаті будинку з поверхні столу схопив кухонний ніж, з яким наблизився до ОСОБА_8 та клинком ножа умисно із значною силою прикладання наніс численні удари останньому в область розташування життєво-важливих органів в передню та задню ділянку грудної клітки, і таким чином вбив потерпілого ОСОБА_8 ..

Своїми умисними діями, які виразились у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ч.1 ст.115 КК України.

Смерть ОСОБА_8 настала внаслідок проникаючих множинних ножових поранень грудної клітини, спини, правого плеча з ушкодженням серця та лівої легені.

28 листопада 2022 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч.1 КК України.

Враховуючи вищевикладене, 28 листопада 2022 року ОСОБА_4 досудовим слідством було повідомлено про підозру у вбивстві - умисному протиправному заподіяння смерті іншій людині, тобто в скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України.

В ході допиту від 28.11.2022 підозрюваний ОСОБА_4 в скоєному зізнався, вину визнав повністю.

Винуватість ОСОБА_4 крім його власних показів, повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема, показами свідків, протоколами оглядів місця події, а також іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування в діях підозрюваного ОСОБА_4 встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що підтверджується тим, що останній, зважаючи на те, що вчинив особливо небезпечне кримінальне правопорушення проти життя особи, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім цього встановлено, що вказане кримінальне правопорушення ОСОБА_4 вчинив в стані алкогольного сп`яніння, використовуючи малозначний привід (побутову сварку), що свідчить про те, що він в такому стані становить небезпеку для оточуючих. Тому йому доцільно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, інакше більш м`які запобіжні заходи не в змозі запобігти цим ризикам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить його задовольнити, з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний щодо задоволення клопотання покладається на погляд суду.

При цьому захисник підозрюваного щодо застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував. Просив обрати щодо нього запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі, а саме: домашній арешт, посилаючись на невірну кваліфікацію злочину, так як підозрюваний захищався і має тілесні ушкодження.

Вислухавши пояснення та думки учасників, дослідивши письмові докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, об`єктом посягання якого є суспільні відносини щодо охорони життя та здоров`я особи.

28.11.2022 ОСОБА_4 у відповідності до ст.278 КПК України повідомлено про підозру, що стверджується копією повідомлення про підозру.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, при наданні оцінки наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 289 КК України, враховує положення ст.ст. 368, 369, 371, 374 КПК України, змістом яких передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку. Зазначене свідчить про те, що суд на стадії проведення підготовчого судового засідання не може робити висновок щодо «обґрунтованості підозри» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу з огляду потреб судового розслідування.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Крім того, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, а також те, що підозрюваний вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років, враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків та відмічає, що хоча він і має сім`ю, однак з нею за однією адресою не проживає, схильний до суспільно-небезпечної поведінки, оскільки неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, вказане кримінальне правопорушення вчинив в стані алкогольного сп`яніння, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, за встановлених обставин, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст.209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного, визначеного відповідно до ст.209 КПК України, тобто з 28.11.2022.

Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Зважаючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194,196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 26 січня 2023 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1