ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/9/23 Провадження № 1-кс/636/7/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2023 року м. Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотанняпро обрання (продовження) строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Кочеток, Чугуївського району, Харківської області, громадянки України, не працюючої, раніше не судимої, з середньою освітою, розлучена, зареєстрована та фактичн мешкає: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:

03 січня 2023року до Чугуївського міського суду Харківської області надійшло клопотання про обрання (продовження) строку тримання під вартою ОСОБА_4 .

Прокурором заявлено клопотання про продовження обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з тим, що ризики, які були встановлені при обранні даного запобіжного заходу, а саме: п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, продовжують існувати на теперішній час, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину за яке передбачене покорання у вигляді позбавлення волі до 15 років.

Підозрювана та захисник проти клопотання прокурора заперечували, просили змінити запобіжний захід на цілодобийдомашній арешт, оскільки ризики заявлені прокурором необґрунтовані.

Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши сторони кримінального провадження приходить до наступного.

Відносно підозрюваної ОСОБА_4 ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 14.11.2022 р. обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Запобіжні заходи є заходами превентивного характеру, які застосовуються з метою запобігання протиправній поведінці обвинуваченого і забезпечення кримінального провадження. Превентивний характер цих заходів чітко проявляється в цілях їх застосування, якими є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, які ст. 177 КПК України віднесено до ризиків у кримінальному провадженні. Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність сукупності як обґрунтованої підозри, так і вищенаведених ризиків.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не дозволить запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, передбачено ст. 183 КПК України.

Частина 2 ст. 177 КПК України наголошує, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

За правовими позиціями ЕСПЛ «обґрунтована підозра» це наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Ризиками у кримінальному провадженні є наявність відомостей, які свідчать про можливість виникнення у майбутньому проявів протиправної поведінки обвинуваченого.

Суд, розглядаючи питання доцільності продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої, враховуючи, що рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обмежує права і свободи підозрюваної, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, приходить до наступного.

Підозрювана ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання до 15 років позбавлення волі, що дає підстави вважати реально існуючим ризик того, що з урахуванням тяжкості покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання його винним, остання спробує переховуватись від суду.

Як вбачається з даних про особу ОСОБА_4 вона не працює, розлучена, раніше не судима, має постійне місце проживання, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває. Між тим, згідно висновка судово психіатричної експертизи №274 від 21.11.2022 р. ОСОБА_4 на теперішній час страждає на хронічне психічне захворювання у формі синдрому залежності внаслідок вживання алкоголю.

Крім того, не зважаючи на існування у підозрюваної певних соціальних зв`язків та її сімейний стан, настання кожного окремо, та усіх у сукупності ризиків можливе і з урахуванням невідворотності призначення реального покарання особі, оскільки санкція ч.1 ст. 115 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21.04.2011, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30.08.1990, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28.10.1994 та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5&1(с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.2007).

З урахуванням наведених обставин, а також того, що ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні злочину, який відповідно до положень ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжкого, суд вважає, що на момент розгляду клопотання прокурора встановлено наявність обґрунтованої підозри та достатність підстав вважати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, на теперішній час не зменшились та продовжують існувати; інші більш м`які запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, не дозволять забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків і його належну поведінку, а також запобігти спробам переховування від суду, незаконного впливу на свідків у провадженні та вчиненню іншого злочину, і приходить до висновку про відсутність підстав для скасування, зміни запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , отже суд вважає доцільним продовжити обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб.

При цьому судом враховується та обставина, що стороною захисту під час розгляду клопотання не доведено, що ризики, на які посилався в своїх ухвалах слідчий суддя та суд при обранні та продовженні стосовно ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на теперішній час зменшились або перестали існувати.

Відповідно до вимог п.1 ч.4 ст.183 КПК України, розмір застави судом не визначався.

Керуючись ст. ст.176, 177, 178, 183, 184, 196, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» підозрюваній ОСОБА_4 14 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 діб, тобто до 09.03.2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а особою, яка тримається під вартою, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1