Справа № 274/6762/22 Провадження № 1-кс/0274/1462/22
УХВАЛА
02.12.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваної ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, в невстановленому слідством місці, невстановленим слідством способом, незаконно придбала особливо небезпечну психотропну речовину PVP, масою 0,0908 грам, яку зберігала при собі з метою збуту до 21.09.2022.
Цього ж дня близько 12 год. 30 хв. ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, направленого на збут особливо небезпечної психотропної речовини PVP, знаходячись неподалік пляжу «Шандора» по вул.. Одеській в м. Бердичеві, зустрілась з ОСОБА_8 , де згідно попередньої домовленості незаконно збула останньому раніше придбану нею особливо небезпечну психотропну речовину PVP, загальною масою 0,0908 грама за 300 грн., яку в подальшому ОСОБА_8 добровільно видав працівникам поліції.
Крім цього, ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, у невстановленому слідством місці, невстановленим слідством способом, незаконно повторно придбала особливо небезпечну психотропну речовину PVP невстановленою вагою, яку зберігала при собі з метою збуту до 30.11.2022.
Цього ж дня близько 15 год. 50 хв. ОСОБА_4 , продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру, направленого на збут особливо небезпечної психотропної речовини PVP, знаходячись в дворі будинку №2-А по пров. Тихому в м. Бердичеві, зустрілась з ОСОБА_8 , де згідно попередньої домовленості незаконно повторно збула останньому раніше придбану нею особливо небезпечну психотропну речовину PVP невстановленою вагою за 300 грн., яку в подальшому ОСОБА_8 добровільно видав працівникам поліції.
30.11.2022 року ОСОБА_4 було затримано в порядку ст.208 КПК України.
01.12.2022 року гр. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненнікримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: протоколом огляду та вручення грошових коштів від 21.09.2022; протоколом огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 21.09.2022; висновком експерта від 01.11.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом про результати контролю за вчиненням злочину від 21.09.2022; протокол за результатами проведення НСРД аудіо-, відео контроль від 14.11.2022; протоколом за результатами проведення НСРД від 16.11.2022; протоколом огляду та вручення грошових коштів від 30.11.2022; протоколом огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 30.11.2022; іншими матеріалами кримінального провадження.
Слідчий зазначає про існування відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України ризиків, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом неявки до слідчого, прокурора, суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Також вказує, що відносно ОСОБА_4 на розгляді у Бердичівському міськрайонному суді Житомирської області перебуває кримінальне провадження за вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.307 КК України, а отже підозрювана на шлях виправлення не стала і вчинила нові умисні тяжкі злочини, передбачені ч.2 ст.307 КК України.
В продовження обгрунтування клопотання слідчий зазначає, що підозрювана схильна до вчинення нових злочинів, не має постійного місця проживання та роботи, ступінь її соціальних зв`язків не є таким, щоб утримавати у м. Бердичеві.
Враховуючи вищевикладене, особу підозрюваної, тяжкість вчинених нею злочинів, а також з метою забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, наявність ризиків, слідчий просить задовольнити клопотання.
ІІ. Процедура та позиції сторін
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувавши відносно підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, який, як вважає прокурор, є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Підозрювана пояснила, що вину у скоєнному кримінальному правопорушенні не визнає, заперечує проти задоволення клопотання, просить застосувати до неї більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Також пояснила, що неодружена, офіційно не працює, має неповнолітню доньку - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , однак з нею не проживає, її вихованням займаються її батьки. В продовження додала, що за зареєстрованим місцем проживання не проживає, оскільки перебуває у напружених відносинах зі своїм батьком, а проживала до затримання у АДРЕСА_1 , однак, на час розгляду цього клопотання вже там не проживає.
Захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_5 підтримав позицію своєї підзахисної. Додатково зазначив, що підозрювана має на утриманні дитину, просить суд застосувати до підзахисної менш обтяжливий запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.
ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство
У відповідності до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення ч. 1 ст. 121 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу
За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
В силу приписів ч. 2 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою підлягає обчисленню з моменту фактичного затримання.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді
Дослідивши клопотання та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваної, захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, складеного 30.11.2022 слідчим СВ Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції ОСОБА_12 , підозрювана ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , була затримана на підставі ст. 208 КПК України о 18 год 15 хв 30.11.2022.
01.12.2022 останній повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол огляду та вручення грошових коштів від 21.09.2022; протокол огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 21.09.2022; висновок експерта від 01.11.2022; протоколи допиту свідків; протокол про результати контролю за вчиненням злочину від 21.09.2022; протокол за результатами проведення НСРД аудіо-, відео контроль від 14.11.2022; протокол за результатами проведення НСРД від 16.11.2022; протокол огляду та вручення грошових коштів від 30.11.2022; протокол огляду покупця, яким здійснено оперативну закупку та вилучення у нього речей від 30.11.2022; інші матеріали кримінального провадження.
Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Перевіряючи доводи захисника підозрюваної, слід зазначити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Надавши оцінку матеріалам клопотання, слідчий суддя вважає, що зібрані слідством докази, у своїй сукупності вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.307 КК України, за скоєння якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи прокурора щодо наявності ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування, враховуючи тяжкість покарання, яке їй загрожує, можливість вчинити інше правопорушення, оскільки підозрювана раніше притягувалась до кримінальної відповідальності та на даний час триває розгляд справи по обвинуваченню останньої за ч.2 ст. 307 КК України.
Що ж до ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, шляхом неявки до слідчого, прокурора або суду, то такий прокурором не доведено.
Крім цього, слідчим суддею враховано, що підозрювана має молодий вік, задовільний стан здоров`я, за зареєстрованим місцем проживання не проживає, оскільки перебуває у напружених відносинах зі своїм батьком, іншого житла не має, незаміжня, неповнолітніх, непрацездатних осіб на утриманні немає, не працевлаштована, раніше притягувалась до кримінальної відповідальності.
Твердження захисника, що на утриманні у підозрюваної ОСОБА_4 перебуває дитина, слідчий суддя не приймає до уваги, адже ні підозрюваною, ні її захисником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження вказаного.
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть, а тому подане клопотання підлягає задоволенню.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В силу п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, слідчий суддя визначає заставу у розмірі, який становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 53 680,00 грн (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп). Слідчий суддя вважає, що такий розмір застави здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Обрати підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 28.01.2023 (включно).
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи - 30.11.2022 о 18 год 15 хв.
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно. 3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_4 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави покласти на підозрювану наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду, органу досудового розслідування;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваної та її явки за викликом.
У разі внесення застави підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається у дохід держави.
Застава, що не була звернена у дохід держави, повертається підозрюваній, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваною, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваною, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 08.12.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_13