Справа № 646/1482/23
№ провадження 1-кс/646/510/2023
УХВАЛА

про повернення клопотання про арешт майна

19.04.23 р. м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000103 від 06.04.2023 р. за ч.1 ст.190 КК України,

встановив:

19.04.2023р. до Червонозаводського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_2 про арешт майна, яке підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

Так, згідно з ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 172 КПК України надано визначення арешту майна як є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів , спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч.2 ст.170 КПК України).

В свою чергу, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст.98 КПК України).

Слід зазначити, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, є тимчасово вилученим (за правилами ст.167 КПК України).

Отже, за приписами ст. 172 КПК України клопотання прокурора повинно розглядатися з повідомленням власника цього майна.

При цьому, у витягу з ЄРДР №0000103 від 06.04.2023 р. зазначено наступний короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: «05.04.2023р. до ЧЧ ВП № 1ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт ДОП ВП № 1ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області про те, що до нього звернувся ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що 24.03.2023р. приблизно о 12-30 год. за адресою: м.Харків, пров.Ващенківський, 28, малознайомий йому чоловік, шляхом зловживання довірою, для власних потреб взяв у ОСОБА_3 болгарку DWT WS08-125TV та досі так і не з`явився, щоб повернути її, чим спричинив ОСОБА_3 майнову шкоду на суму 850 грн.».

До клопотання прокурора долучено протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 17.04.2023р., який показав, що у проміжок часу між 24.03.2023р. та 31.03.2023р. до нього як до особи, що здійснює купівлю та перепродаж різних будівельних матеріалів, побутової техніки, металу і вторинної сировини, прийшов незнайомий йому чоловік на ім`я ОСОБА_5 та запропонував купити у нього болгарку торгової марки DWT WS08-125TV, яку він видав за свою та за яку отримав від свідка 300 грн.

Згідно з протоколом огляду від 18.04.2023р., за адресою: м.Харків, пров.Мовчанівський 19-а, за участі ОСОБА_4 , було виявлено та вилучено болгарку торгової марки DWT, модель WS08-125TV.

Аналогічний виклад фабули міститься у клопотанні прокурора.

До клопотання прокурора долучено заяву ОСОБА_4 про те, що він не заперечує проти накладання арешту на вищевказану болгарку.

Проте у клопотанні прокурора не зазначено власника майна, яке він просить арештувати, а також не надано документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Зазначення у клопотанні, що документально встановити власника вилученого в ході огляду майна не виявилось можливим, не звільняє прокурора від обов`язку зазначити факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами майном, на яке у клопотанні він просить накласти арешт.

В той же час ці обставини мають бути оцінені слідчим суддею під час вирішення питання про наявність чи відсутність матеріально-правових (фактичних) підстав арешту майна

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, з урахуванням вищевказаних недоліків клопотання воно підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000103 від 06.04.2023 р. за ч.1 ст.190 КК України - повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1