Справа №: 398/3248/22
провадження №: 1-кп/398/140/23
УХВАЛА

Іменем України

"19" січня 2023 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретарів судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрія, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000537 від 04 травня 2022 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 строком на 60 днів. Клопотання мотивує тим, що ризики передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на тяжкість вчиненого злочину та можливе покарання, продовжують існувати. Крім того, прокурор наголосив, що в умовах воєнного стану неможливо забезпечити виконання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 просив змінити запобіжний захід на більш м`який, а саме: цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 , де він фактично мешкав разом зі своєю матір`ю. Клопотання мотивує тим, що потерпілий ОСОБА_6 помер, а тому відпав ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме незаконний вплив на потерпілого.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

Відповідно до ст. 331 КПК України, суд під час судового засідання за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Пунктом 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п?ять роки.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 121 КК України, тобто тяжкому кримінальному правопорушенні, санкцією статті якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п?яти до восьми років.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Під час розгляду клопотання, суд встановив наявність ризиків, передбачених:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом залишення постійного місця проживання в т.ч. здійснення виїзду за межи Олександрійського району або Кіровоградської області. Також ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків на території міста Олександрії та Кіровоградської області, що дає підстави для продовження запропонованого запобіжного заходу;

- п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України - обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винуватим, так як обвинувачений усвідомлює, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі. Йому відомі місця проживання свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які являються очевидцями вчинення злочину, то ж з метою зміни ними показів та уникнення відповідальності обвинувачений може впливати на свідків.

Суд критично ставиться до доводів обвинуваченого щодо застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного мешкання, оскільки матеріали справи містять інформаційну довідку про кількість звернень до органів поліції членів родини обвинуваченого про протиправну його поведінку.

Зазначені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість обвинуваченого, суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: відповідно до пункту 79 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України» тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи. Пунктом 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції» також передбачено, що суспільний інтерес з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на зазначені вище обставини, суд прийшов до висновку про наявність достатніх підстав вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, крім того судом не вирішено питання про залучення правонаступника померлого потерпілого, а для запобігання вказаним ризикам, з урахуванням наведених обставин, застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім.

За таких обставин, клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 підлягає задоволенню, з цих підстав клопотання захисника про зміну запобіжного заходу на цілодобовий арешт задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 61,176, 314-316, 331, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Продовжити строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто з 20 січня 2023 року до 20 березня 2023 року включно.

В задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Копію ухвали для виконання та до відома направити до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, а також вручити прокурору, обвинуваченому та його захиснику.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали при відхиленні апеляції.

Суддя ОСОБА_1