Справа № 438/1940/21
Провадження № 1-кп/438/20/2023
У Х В А Л А

13 січня 2023 року м. Борислав

Бориславський міський суд Львівської області

у складі головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засідання в залі суду у м. Бориславі у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000371 від 17 червня 2022 року та №0000115 від 01 грудня 2021 року, стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 190, ч.ч.1,4 ст. 185 КК України, -

встановив:

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою строком на шістдесят днів з визначенням застави двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становлять 52 000,00 грн. (п`ятдесят дві тисячі) гривень 00 коп.

Клопотання прокурор обґрунтовує наявністю таких ризиків: переховування від суду, незаконний вплив на свідків, вчинення нових злочинів, оскільки ОСОБА_4 будучи раніше судимим, на шлях виправлення не став, висновків для себе не зробив, а повторно вчинив нові, умисні, корисливі, злочини проти власності, один із яких є тяжким, ніде не працює, не має джерел для існування. Прокурор зазначає, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків і не буде достатнім для запобігання зазначеним ризикам, оскільки їх відвернення можливе лише за умови утримання ОСОБА_4 в умовах ізоляції від суспільства. Також прокурор просила врахувати, що ОСОБА_4 вчинив декілька злочинів, один із яких є тяжким, а тому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та інші більш м`які запобіжні заходи, окрім тримання під вартою, є недостатніми.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, вважають, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде достатнім запобіжним заходом.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , суд дійшов до такого висновку.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За нормами статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч.4 ст194 КПК України).

На думку суду, прокурором доведено, що існують заявлені ризики, як і те, що до закінчення, судовий розгляд кримінального провадження не можливо завершити з об`єктивних причин, в тому числі, з урахуванням визначеного обсягу доказів, що підлягають дослідженню, порядку їх дослідження, та прийнятого 10.01.2023 рішення про об`єднання кримінальних проваджень в одне, разом з тим, не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Тому при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховується особа обвинуваченого та тяжкість вчинених ним кримінальних правопорушень, підстави застосування запобіжного заходу та обставини, що враховуються при обрані запобіжного заходу. Про існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України свідчить те, що обвинувачений ОСОБА_4 по даному кримінальному провадженню було оголошено в державний розшук, у якому останній знаходився майже пів року, тобто переховувався від органів досудового розслідування.

Отже, наведене свідчить про наявність ризиків, встановлених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які вказують на можливість обвинуваченим у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі обвинуваченого та тяжкості пред`явленому йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження. Більш м`які запобіжні заходи, як просить обвинувачений та захисник, не забезпечать його належної поведінки.

Разом з тим, суд, у відповідності до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, вважає за доцільне застосувати альтернативний запобіжний захід у виді застави, а саме 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 314, 315 КПК України, суд

у х в а л и в:

Задовольнити клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Львівська установа виконання покарань «19» строком до 13 березня 2023 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, а саме 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 52 000 (п`ятдесят дві тисячі) гривень, після внесення якої ОСОБА_4 підлягає звільненню з під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Роз`яснити, що для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 16 січня 2023 року о 10:30 год.

Суддя ОСОБА_1