Справа № 309/1911/20
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.04.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі суддів: ОСОБА_1 (головуючого), ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді апеляційне провадження 11-сс/4806/76/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2022.

Цією ухвалою залишено без розгляду скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Заявник ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Хустського районного суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя ухвалою від 09.02.2022, скаргу ОСОБА_5 залишив без розгляду. Вказуючи на обов`язкову участь особи, яка подала скаргу у її розгляді, диспозитивність кримінального провадження та посилаючись на викладену в розділі 7 узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», а також практику Європейського суду з прав людини щодо недопустимості зволікання у розгляді справ та регулювання з боку держави права на доступ до суду, прийшов до висновку про наявність підстав для залишення скарги без розгляду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу слідчого судді, оскільки розгляд скарги слідчим суддею проведено без його участі, не з`ясувавши причину його неприбуття в судові засідання. Він належним чином про час і місце судового розгляду не повідомлявся.

Судове провадження розглядається за відсутності прокурора, скаржника, неявка яких з урахуванням положень ч. 4 ст. 405 КПК України не перешкоджає його розгляду. При цьому, враховується, що вказані особи належним чином повідомлені про час та місце розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді, а також те, що від них не надходили заяви чи клопотання про відкладення розгляду судового провадження на інший термін та відомості про поважність причин їх неявки.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

-2-

Відповідно до п. 2 ч. 1, ч. 3 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом пяти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Оскільки матеріали судового провадження не містять даних про виклик в судове засідання особи, яка оскаржує ухвалу слідчого судді, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга заявника ОСОБА_5 є такою, що подана в межах строку, передбаченого ст. 395 КПК України для оскарження ухвали слідчого судді.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України.

За приписами п. 18 ст. 3, ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя здійснює у порядку, передбаченому цим Кодексом, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні шляхом вирішення питань, винесених на його розгляд сторонами та віднесених до його повноважень цим Кодексом.

Проте оскаржувана ухвала слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2022, не відповідає наведеним законодавчим приписам.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення (п. 8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ст. 14 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VIII від 02. 06. 2016).

Наведені правові норми мають своє відображення у пунктах 1, 2, 17 частини першої статті 7 КПК України, де зазначено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Законність і обґрунтованість рішень слідчого судді, прийнятих на досудовому розслідуванні, може бути забезпечено можливістю їх оскарження в апеляційному порядку. Тому передбачене главою 26 КПК України право на оскарження ухвал слідчого судді під час досудового розслідування є важливою гарантією забезпечення захисту прав та законних інтересів учасників кримінального провадження й процесуальним інструментом виправлення судової помилки на цьому етапі кримінального провадження і відповідає його завданням, передбаченим ст. 2 цього Кодексу.

Перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування в апеляційному порядку, викладено в частинах 1, 2 статті 309 КПК України. Це ухвали, які стосуються обмеження свободи та особистої недоторканності, арешту майна, тимчасового доступу до певних речей і документів, відсторонення від посади, а також ухвали про відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування, про відмову в задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, повернення скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора або відмову у відкритті провадження у ній.

Відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України інші ухвали слідчого судді, крім зазначених у цій статті, оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. Тобто у випадку незгоди сторін з іншими ухвалами слідчого судді законність останніх підлягає перевірці судом першої інстанції під час підготовчого провадження.

-3-

Згідно з ухвалою слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2022, скарга ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань була залишена без розгляду.

Апеляційний суд приймає до уваги те, що положення ч. 4 ст. 399 КПК України стосуються процедури відкриття апеляційного провадження чи відмови у його відкритті за скаргами на рішення, визначені у ст. 309 цього Кодексу, тобто на рішення слідчого судді, які він має право приймати відповідно до закону.

Натомість, за матеріалами судового провадження слідчий суддя, всупереч ч. 2 ст. 307 КПК України залишив скаргу заявника ОСОБА_5 без розгляду, тобто прийняв рішення, яке не передбачено кримінальним процесуальним законом. З огляду на це, хоча ст. 309 КПК України і не встановлює можливості оскарження такої ухвали, суд апеляційної інстанції при апеляційному розгляді керується ст. 9 цього Кодексу та виходить із загальних засад кримінального провадження, закріплених у ст. 7 КПК України.

Наведена позиція колегії суддів узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, відображеним у постанові від 23.05.2018 (справа № 13-16сво18).

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу чи її захисника, представника тощо.

Як вбачається з матеріалів судового провадження особа, яка подала скаргу, - ОСОБА_5 , присутнім в судовому засіданні під час розгляду скарги не був.

У разі неявки ОСОБА_5 у судове засідання, слідчий суддя мав відкласти розгляд скарги на іншу дату, повідомивши заявника про дату, час та місце наступного судового засідання та попередити, що у разі його повторної неявки, скарга буде розглянута за його відсутності.

Посилання слідчого судді на безпредметність поданої ОСОБА_5 скарги, як на підставу залишення її без розгляду, не грунтується на вимогах закону, суперечить їм та нівелює його обов`язок, передбачений ст. 3 КПК України щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, в тому числі, забезпеченні доступу до правосуддя, з послідуючим прийняттям одного з рішень, передбачених в ст. 307 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя розглянув скаргу ОСОБА_5 без дотримання вимог ст. 307, 318 380 КПК України та всупереч вимог ч. 3 ст. 306 цього Кодексу без участі особи, яка подала скаргу, що є істотним порушенням прав заявника, оскільки залишаючи без розгляду подану ОСОБА_5 скаргу за вищенаведених обставин, слідчий суддя не врахував положення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, у частині права на справедливий судовий розгляд справи; ст. 21 КПК України щодо доступу особи до правосуддя; ст. 24 цього Кодексу щодо права, що регламентує можливість оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Разом з тим апеляційний суд зауважує, що згідно ст. 306 КПК України повноваження з первинного розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органу досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування покладені на слідчих суддів місцевих судів, а згідно зі статтями 309, 392 КПК України на суди апеляційної інстанції покладаються повноваження з перегляду рішень слідчих суддів за наслідком розгляду відповідних скарг.

-4-

Враховуючи, що прийняття рішення стосовно відкриття провадження за скаргою, відповідно до змісту ст. 304 КПК України, а також розгляд та прийняття ухвали за наслідком розгляду відповідної скарги згідно вимог ст. 306, 307 КПК України, є прерогативою слідчого судді місцевого суду і, за змістом ст. 407 КПК України, не входить до повноважень апеляційного суду, а розгляд її по суті апеляційним судом буде суперечити вимогам ст. 129 Конституції України, тому матеріали судового провадження підлягають поверненню до того ж суду для вирішення питання про відкриття провадження та розгляду скарги по суті.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді про залишення без розгляду скарги ОСОБА_5 не відповідає вимогам процесуального закону, а тому підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою направленню до суду на новий розгляд, під час якого слід урахувати наведене й ухвалити рішення, яке відповідає вимогам ст. 307 цього Кодексу.

При прийнятті рішення колегія суддів, враховує вимоги ст. 26 КПК України, зокрема, те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та в спосіб, передбачених цим Кодексом; ст. 404 цього Кодексу в частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 412, 415, 422 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Хустського районного суду Закарпатської області від 09.02.2022, якою залишено без розгляду скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність посадових осіб Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань скасувати і призначити новий розгляд судового провадження за скаргою ОСОБА_5 в Хустському районному суді Закарпатської області зі стадії її прийняття скарги.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді