Справа № 527/2434/22
провадження № 1-кс/527/557/22
УХВАЛА
02 листопада 2022 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання прокурора Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000288, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 14 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
17 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання прокурора Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000288, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 14 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
У своєму клопотанні прокурор зазначив, що 13 жовтня 2022 року близько 22:00 год. невідома особа, на межах Сулинської затоки Кременчуцького водосховища, поблизу населеного пункту смт Градизьк Кременчуцького району Полтавської області, незаконно займалася рибним добувним промислом, без належного дозволу, що заподіяло істотну шкоду.
14 жовтня 2022 року дізнавачем СД ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області, було проведено огляд місця події - відкритої місцевості берега Сулинського заказника Кременчуцького водосховища в межах смт Градизьк Кременчуцького району Полтавської області, у ході якого у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя м. Світловодськ Кіровоградської області, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя смт Градизьк Кременчуцького району Полтавської області, ОСОБА_7 , жителя смт Градизьк Кременчуцького району Полтавської області, було вилучено незаконне знаряддя лову - 4 мисинові сітки: з ідентичними параметрами: висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40x40 мм, свіжовиловлену рибу: синець - 48 шт., плотва - 111 шт., лящ - 78 шт., судак - 57 шт., риболовецьке судно СМП 102 А, з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241.
За вказаним фактом 14.10.2022 відомості внесено до ЄРДР за № 0000288 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Вилучене у ході проведення огляду майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, а саме: незаконне знаряддя лову - 4 мисинові сітки з ідентичними параметрами: висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40x40 мм, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 направлені на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області; риболовецьке судно СМП 102 А, з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241 передано на відповідальне зберігання власнику ФОП ОСОБА_8 ; свіжовиловлену рибу: синець - 48 шт., плотва 111 шт., лящ - 78 шт., судак -57 шт., у зв`язку із швидкістю псування передано згідно зберігальної розписки державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_9 , для подальшої реалізації в порядку, передбаченому чинним законодавством України.
На даний час слідство має відомості, про право володіння, користування та розпорядження незаконним знаряддям лову - 4 мисиновими сітками з ідентичними параметрами: висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40x40 мм, має ФОП ОСОБА_8 , АДРЕСА_1
Відповідно до суднового білету №3269 риболовецьке судно СМП 102 А, з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241, належить ФОП ОСОБА_8 , АДРЕСА_2 . Дане судно передано згідно зберігальної розписки його власнику ФОП ОСОБА_8 .
Прокурор зазначає, що у даному випадку вилучена риба: синець - 48 шт., плотва 111 шт., лящ - 78 шт., судак -57 шт., є майном набутим внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а незаконне знаряддя лову - 4 мисинові сітки: з ідентичними параметрами висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40x40 мм, риболовецьке судно СМП 102 А; з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241, було використано, як знаряддя вчинення кримінального правопорушення, тобто являються речовими доказами, з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, передачі та використання, зокрема і в подальшій злочинній діяльності або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації необхідно застосувати заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала частково. Прохала накласти арешт на знаряддя лову - 4 мисинові сітки; на риболовецьке судно - шляхом заборони розпорядження ним, з залишенням на зберіганні у ОСОБА_8 ; на рибу породи синець, з наданням дозволу на її реалізацію. Вказала, що в ході проведення досудового розслідування встановлено, що ФОП ОСОБА_8 має дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах. В той же час, відповідно до наказу НУДАМРГУ № 115 від 05.08.2022 року «Про заборону вилову синця на Кременчуцькому водосховищі», з 05.08.2022 року припинено промисловий вилов синця, тобто саме в цій частині вбачаються ознаки проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Власник майна ОСОБА_8 в судовому засіданні заперечував усі обставини, викладені в клопотанні. Пояснив суду, що він має всі необхідні дозволи для ведення промислового рибальства. Про заборону вилову синця йому відомо, проте під час вилову риби, синець самовільно потрапляє в сутки, запобігти цьому не можливо.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження ст. 131 ч. 2 п. 7 КПК України.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
За змістом ст. 170 КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Частиною другою даної норми закону передбачена можливість накладення слідчим суддею арешту на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Також системний аналіз положень ст.ст. 167, 170, 172, 174 КПК України дає підстави вважати, що арешт може бути накладений не тільки на майно у вигляді речей підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за завдану ними шкоду, але й інших осіб, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Положеннями частини 5 ст.171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Так згідно протоколу огляду місця події від 14.10.2022 дізнавачем було тимчасово вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт (а.с.7).
Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна складено 17 жовтня 2022 року (а.с.1-3) та 17 жовтня 2022 року подано до канцелярії суду, про що свідчить штемпель на супровідному листі (а.с.18).
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від інших правових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Так, частиною 11 статті 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.
Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого, прокурора надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються; та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох необхідних ознак, необхідних для застосування заходів забезпечення кримінального провадження (ст.132 ч.3 КПК України).
Статтею 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.
Таким чином, прокурором дотримано вимоги ч. 5 ст.171 КПК України.
Майно, на яке прокурор просить накласти арешт є тимчасово вилученим майном за наслідками проведеного огляду місця події 14.10.2022 в кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення за ст.249 ч.1 КК України.
Основним безпосереднім об`єктом кримінального правопорушення за ст. 249 ч. 1 КК України - встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища. Рибальство, включаючи добування водних безхребетних тварин, є одним з видів використання об`єктів тваринного світу.
Предметом кримінального правопорушення виступають водні живі ресурси, тобто організми, життя яких постійно або на окремих стадіях розвитку неможливе без перебування (знаходження) у воді.
Об`єктивна сторона характеризується сукупністю трьох ознак: 1) діяння - незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом; 2) наслідки у вигляді істотної шкоди; 3) причинний зв`язок між діянням і наслідками.
Незаконність означає, що зайняття зазначеним промислом відбувається, зокрема, без належного дозволу, у заборонений час, у недозволених місцях, забороненими знаряддями і способами лову, із перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.
Забороненими слід визнавати ті знаряддя та способи зайняття рибним та іншим водним добувним промислом, якими взагалі не дозволяється користуватись або які не дозволяється застосовувати для добування певних об`єктів водної фауни.
Риболовецьке судно, яке вилучене в рамках вказаного кримінального провадження не є об`єктом і предметом кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування.
Відсутня необхідність в забезпеченні збереження вилученого судна в тому стані, в якому він був вилучений, відсутня необхідність в призначенні будь-якого експертного дослідження.
Відповідно до ч. 4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що обраний прокурором спосіб обтяження, а саме накладення арешту шляхом заборони відчуження і користування майном з передачею на відповідальне зберігання до камери зберігання речових доказів - є занадто обтяжливим для власника вилученого майна.
Разом з цим, враховуючи, що наразі досудове розслідування триває, підозра жодній особі не повідомлена, орган дізнання збирає докази, та здійснює перевірку всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а вилучене майно визнано речовим доказом в цьому кримінальному провадження, та з метою забезпечення його збереження є підстави для застосування арешту тимчасово вилученого майна риболовецького судна, шляхом заборони його відчуження.
Доводи клопотання та додані до нього матеріали містять відомості, які дають підстави вважати, що передача судна на відповідальне зберігання його власнику - не призведе до пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення речового доказу, а відтак не зашкодить результатам подальшого досудового розслідування, тому слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора в частині визначення місця зберігання судна в камері зберігання речових доказів Відділу поліції № 1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області - необґрунтоване та не підлягає задоволенню.
Частиною 1 статті 96-1 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.
Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст. ст. 171-173 КПК України.
Передача майна указаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді передбачена також п. 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 "Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України".
Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на рибу виду: синець - 48 шт. (клопотання підтримано прокурором лише в цій частині); враховуючи швидкість її псування дозволити її реалізацію державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_9 ; 4 мисинові сітки з ідентичними параметрами висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40х40 мм.,шляхом позбавленнявласника та інших будь яких осіб права користуватися та розпоряджатися будь-яким способом зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами, як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо) та доручити його зберігання в камері схову Відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, що розташоване за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, м. Глобине, вул. Центральна, 189; риболовецьке судно СМП 102 А, з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241, шляхом заборони відчуження власнику чи іншим особам, який передати на зберігання власнику, оскільки дане майно відповідає критеріям, зазначеним п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України, накладення арешту є необхідним з метою забезпечення кримінального провадження.
На підставі зазначеного та з урахуванням розумності і співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 170, 171, 173, 236 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на майно, вилучене 14 жовтня 2022 року під час огляду місця події, в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000288 від 14.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: 4 мисинові сітки з ідентичними параметрами: висота 6 метрів, довжина 70 м, вічко 40х40 мм,шляхом позбавленнявласника та інших осіб права користуватися та розпоряджатися будь-яким способом зазначеним майном, окрім можливості вчинення відповідними особами необхідних дій із вказаними предметами, як речовими доказами (огляд, слідчий експеримент, призначення експертиз, експертні дослідження тощо) та доручити його зберігання в камері зберігання речових доказів Відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, що розташоване за адресою: Полтавська область, Кременчуцький район, м. Глобине, вул. Центральна, 189; риболовецьке судно СМП 102 А, з реєстраційним бортовим номером ЯКД 0241, шляхом заборони відчуження власнику чи іншим особам, який передати на зберігання власнику ФОП ОСОБА_8 .
Накласти арешт та дозволити державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_9 реалізацію риби породи синець - 48 шт.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Відповідно до ч.3 ст. 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.
Виконання ухвали та відповідальність за збереження вилучено майна покласти на відповідальну особу Відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1