Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9278/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2022 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000225, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2021, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Слобідка Тарутинського району Одеської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , без визначеного постійного місця проживання, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 186 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 06.02.2021 приблизно о 22 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи поруч з парком за адресою АДРЕСА_2 , познайомився із ОСОБА_8 . Тоді ж, під час спільного вживання із ОСОБА_8 спиртних напоїв ОСОБА_5 помітив у неї мобільний телефон «MeizuM3s» чорного кольору та вирішив ним заволодіти.
З метою реалізації вказаного злочинного умислу ОСОБА_5 попросив вказаний телефон у ОСОБА_8 , на що вона погодилася. Після цього ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, відкрито для потерпілої, з корисливих мотивів, тримаючи в руках вказаний мобільний телефон, поклав його до кишені куртки, у яку був одягнений, на вимогу останньої повернути мобільний телефон не відреагував та наніс ОСОБА_8 удар долонею лівої руки по обличчю, тим самим застосував насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого. Продовжуючи свої злочинні дії, направлені на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_5 почав тікати з місця вчинення кримінального правопорушення, відкрито заволодівши мобільним телефоном потерпілої «MeizuM3s» чорного кольору вартістю 2000 грн.
Після цього ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а відкрито викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілій ОСОБА_8 матеріального збитку в розмірі 2 000 грн.
26.03.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілу та вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Водночас слідчий вказує на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав, просив врахувати відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків, офіційної роботи, факти неодноразового його притягнення до кримінальної відповідальності та оголошення в розшук. При цьому просив не визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у відповідності до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України.
Підозрюваний та захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, вказуючи на необґрунтованість ризиків, зокрема, на те, що підозрюваний не має наміру ухилятися від слідства та суду, у зв`язку з чим просили застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000225, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
26.03.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого.
Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 17.10.2022 надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
02.11.2022 ОСОБА_5 затримано на підставі вказаної ухвали слідчого судді та досудове розслідування у кримінальному провадженні відновлено.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Так, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать докази, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема: протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 07.02.2021; письмові пояснення ОСОБА_8 від 07.02.2021; протокол огляду місця події від 07.02.2021; рапорт оперуповноваженого ВКП Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 від 09.02.2021; письмові пояснення ОСОБА_5 від 09.02.2021; протокол огляду місця події від 09.02.2021; постанова про визнання предметів речовими доказами у кримінальному провадженні від 09.02.2021; протокол допиту потерпілої ОСОБА_8 від 25.03.2021; протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 23.03.2021 та 25.03.2021; протоколи огляду предметів від 25.03.2021 та 02.04.2021; протоколи допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.
Ризики переховування від органу досудового розслідування та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення та суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим.
Про наявність вказаного ризику свідчить також той факт, що підозрюваний не одружений, не має стійких соціальних зв`язків, не має постійного місця проживання, раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує і те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Крім того, враховуючи надані під час досудового слідства показання потерпілої у даному кримінальному провадженні, існують підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на неї з метою зміни показань.
Отже, зазначені вище обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_5 ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя не вбачає підстав для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, про що було заявлено стороною захисту.
Таким чином, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він неодружений, не працює, фактично не має постійного місця проживання, що він сам підтвердив у судовому засіданні, та що, на думку слідчого судді, свідчить про відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків.
Із урахуванням вищевстановлених обставин, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Крім того, на обґрунтування своїх доводів стороною захисту не надано жодних належних та допустимих доказів.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Водночас, з огляду на встановлені слідчим суддею в ході розгляду клопотання обставини, а також враховуючи особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 передбачених КПК України обов`язків, в межах 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно із ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У відповідності до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного ОСОБА_5 відповідні процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000225, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2021, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
Взяти ОСОБА_5 під варту в залі суду та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Розмір застави визначити у межах 40 (сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 104 000 (сто чотири тисячі) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала слідчого судді діє до 31.12.2022 включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1