печерський районний суд міста києва
Справа № 757/101/18-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2, за участю секретаря ОСОБА_3, прокурора ОСОБА_4., адвоката ОСОБА_5., підозрюваного ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві, в режимі відеоконференції, клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_2 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5. про зміну запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме з запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт або особисте зобов`язання, або ж зменшити розмір застави, який визначений, як альтернативний запобіжний захід, при застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування поданого клопотання сторона захисту вказала на процесуальну поведінку підозрюваного, який сприяє слідству та ініціює питання щодо укладення угоди про визнання винуватості та вказуючи при цьому, що ризики на які посилалася сторона обвинувачення при розгляді клопотання про застосування запобіжного, не є актуальними, що як наслідок, на думку захисника, є підставою для зміни запобіжного заходу шляхом застосування більш м`якого, не пов`язаного з триманням під вартою.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні клопотання підтримали за викладених обставин та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо зміни запобіжного заходу.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши обґрунтування сторони захисту, думку сторони обвинувачення, приходжу до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Судовим розглядом встановлено, що Управлінням з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002197 від 07.07.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч.2 ст. 364, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 306, ч.3 ст.27 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 358 КК України.

23.11.2017 за клопотанням сторони обвинувачення ухвалою слідчого судді відносно підозрюваного ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та одночасно визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 4 709 600 грн.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002197 07.07.2017 права на звернення до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Так, при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя виходив з наявних в наданих суду матеріалах даних про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, доведеність та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при обранні чи зміні запобіжного заходу слідчий суддя, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Разом з тим, вирішуючи питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Враховуючи зазначене, в даному випадку слідчий суддя враховує, також і процесуальну позицію прокурора щодо згоди із вимогами клопотання про зміну запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави, який був визначений при обранні запобіжного заходу, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання захисника та змінити альтеративний запобіжний захід в частині зменшення розміру застави, який визначений при застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, корисливий мотив кримінальних правопорушень, матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушень, у яких він підозрюється, вважаю за необхідне визначити заставу, з урахуванням положень ч.5 ст. 182 КПК України, у розмірі 300 розмірів прожиткових мінімумів громадян, що становить 510000 (п`ятсот десять тисяч) грн. 00 коп. оскільки внесення застави, саме в такому розмірі, на думку суду, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та виправдовуватиме мету застосування запобіжного заходу.

Наряду з цим, у разі внесення застави підозрюваним або заставодавцем слід залишити покладені обов`язки, які визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.11.2017 у справі № 757/70550/17-к.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 179, 182, 183, 201, 205, 309, 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, визначивши у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 510000 (п`ятсот десять тисяч) грн. 00 коп.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві; ; МФО: 820172; Банк: Державна казначейська служба України м. Київ; р/р № 2089.

Призначення платежу: застава за… (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали…(назва суду)…від…(дата ухвали)…по справі №…, кримінальне провадження №…, внесені (П.І.Б. особи, що вносить заставу), згідно квитанції від…(дата та № квитанції).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Залишити покладені обов`язки, які визначені ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.11.2017 у справі № 757/70550/17-к.

Роз?яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державного департаменту України з питань виконання покарань має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_1 та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_1 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_2