Справа № 643/888/23
Провадження № 1-кс/643/178/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000069 від 01.02.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 01.02.2023 року за адресою м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, кабінет №41, в ході проведення огляду місця події, а саме на посвідчення учасника бойових дій безтермінове дійсне на всій території України № НОМЕР_1 , дата видачі 04 квітня 2017 року, на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що вилучене майно буде використане у кримінальному проваджені в якості речових доказів, тому з метою його збереження, позбавлення можливості знищення або переховування, просить накласти на нього арешт.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву в якій клопотання підтримав та просив розглянути без його участі.

Власник майна ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Підстав для визнання явки обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України не прибуття заінтересованих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання подано до суду 02.02.2023, тобто на наступний день після вилучення майна, тому строк для подачі клопотання дотримано.

Встановлено, що у провадженні СД Харківського РУП №2 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000069 від 01.02.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, зареєстроване за фактом того, що 01.02.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Героі?в Праці, 34, екіпаж 5001 зупинив ОСОБА_4 , 1987 р.н., у якого виявлено посвідчення УБД, яке має ознаки підробки.

У період часу з 11:00 до 11:30 год., 01.02.2023 року за адресою м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, у кабінеті №41 дізнавачем СВ ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 проведено огляд місця події. Під час огляду у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено посвідчення учасника бойових дій безтермінове дійсне на всій території України №124183, дата видачі 04 квітня 2017 року, на ім`я ОСОБА_4 , з ознаками підробки, на посвідченні мається фото та шрифт невстановленого стандарту. Зауважень щодо проведеної слідчої дії протокол не містить.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_4 зазначив, що це дублікат посвідчення, а оригінал він втратив.

Протоколом огляду речей від 01.02.2023 вилучене посвідчення учасника бойових дій № НОМЕР_1 , оглянуто, де окрім реквізитів зазначено, що поверхня документа з обох боків має численні подряпини різних розмірів та форми, лінії тексту не чіткі.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками предмету злочину.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача від 01.02.2023 вищевказане майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000069 від 01.02.2023.

Згідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України дане клопотання містить посилання на конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування ОСОБА_4 майном, яке є предметом даного клопотання, яке відповідає вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки є достатні підстави вважати, що воно було предметом злочину та зберегло у собі сліди кримінального правопорушення чи інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати речового доказу, що унеможливить встановленню істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 01.02.2023 року за адресою м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, кабінет №41, в ході проведення огляду місця події, а саме на: посвідчення учасника бойових дій безтермінове дійсне на всій території України № НОМЕР_1 , дата видачі 04 квітня 2017 року, на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1