Справа № 932/9022/21
Провадження № 1-во/932/1/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_2, розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 , про внесення виправлень в судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 , про внесення виправлень в судовому рішенні, а саме в ухвалі слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.12.2022 по справі № 932/9022/21, провадження 1-кс/932/4529/21, включивши в резолютивну частину до переліку майна носій Tranctnd, флеш носій, об`ємом 1Бб, s/n - .

Слідчий суддя, вивчивши й дослідивши зміст заяви, приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Опискою є механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена судом під час його письмового викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Необхідність виправлення описки в судовому рішенні, особливо в резолютивній частині, зумовлена тим, що наявність описки може ускладнити виконання в цілому судового рішення. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків тощо.

Тобто допущені описки повинні бути технічними та будь-яким чином не впливати на суть прийнятого рішення, не змінювати його по суті.

Статтею 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Виходячи з практики ЄСПЛ, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності. Відповідно до цього принципу у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду (п. п. 61, 62 рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії», заява №28342/95).

Принцип юридичної визначеності передбачає, що жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів стосовно додаткових питань щодо винесеного рішення мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини. Тому за відсутності вагомих й непереборних обставин повторний розгляд та винесення у справі нового рішення судом, який щодо тих самих вимог уже висловив власну позицію, суперечить принципу юридичної визначеності.

Норми кримінального процесуального закону, у тому числі положення ст. 379 КПК, не передбачають за наявності остаточного рішення з відповідного питання права і процедури повторного вирішення такого питання щодо виправлення описки з приводу одного і того ж факту.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що ухвалою про виправлення описки неможливо внести такі суттєві зміни, як доповнити резолютивну частину новим переліком майна, або іншим майном, що підлягає поверненню, оскільки при постановленні ухвали це питання не досліджувалось. Відтак, внесення саме таких змін, про які просить заявник, призведе до зміни судового рішення по суті, що виходить за межі інституту виправлення описок чи очевидних арифметичних помилок.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у внесенні виправлень в ухвалі слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.12.2022 по справі № 932/9022/21, провадження 1-кс/932/4529/21, про повернення тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст. ст. 369, 370, 376, 379, 392 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_1 , про внесення виправлень в судовому рішенні.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_2