Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/4378/13
Провадження № 1-кп/490/134/2020
У Х В А Л А
13 жовтня 2022 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2

за участі: прокурора - ОСОБА_3

представника заставодавця - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження про обвинувачення

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Миколаєві, є громадянином України, наразі утримується в місцях попереднього ув`язнення,

у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 121, частиною 2 статті 121, частиною 2 статті 345 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

1. Представник заставодавця ОСОБА_6 - ОСОБА_4 - подала до суду клопотання про повернення внесеної за ОСОБА_7 суми застави у розмірі 100.000 грн.

В обґрунтування послалась про те, що ухвала про застосування цього запобіжного заходу припинила свою дію.

2. Під час судового засідання представник заставодавця подану заяву підтримала. В обґрунтування, окрім доводів, що наведені у заяві, по суті послалась про те, що на теперішній час ОСОБА_8 не має можливості передати значні для неї кошти у забезпечення поведінки обвинуваченого ОСОБА_7 .

Також зазначила, що на теперішній час ОСОБА_7 у складі підрозділу Збройних Сил України виконує завдання за захисту незалежності та територіальної цілісності України, з огляду на що забезпечення його явки у судове засідання не є можливим, а його належна процесуальна поведінка вже є забезпеченою без внесення за нього застави.

Прокурор під час судового розгляду кримінального провадження проти задоволення заяви заперечував.

Послався про те, що ризики, які були враховані під час обрання відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави наразі не зникли та не зменшились, в зв`язку із чим підстави для скасування або зміни обраного відносно нього запобіжного заходу наразі не зникли та не зменшились.

2. Обвинувачений у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщався у встановленому законом порядку, повідомив суд, що на момент розгляду заяви у складі Збройних Сил України виконує бойові завдання в зоні ведення активних бойових дій, з огляду на що не може взяти участь у судовому засіданні.

Його захисник у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи сповіщалась у встановленому законом порядку, в зв`язку з оперативною обстановкою у місті Миколаєві змушена була виїхати за межі України.

Встановлені судом обставини

1. В межах цього кримінального провадження ОСОБА_7 обвинувачується у тому, що

07 січня 2013 року під час бійки він заподіяв ОСОБА_9 тяжкі тілесні ушкодження, внаслідок яких сталась смерть ОСОБА_9 .
Ці дії ОСОБА_7 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 2 статті 121 Кримінального Кодексу України - як заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, що потягло за собою смерть потерпілого.

В межах цього кримінального провадження ОСОБА_7 обвинувачується ще й у тому, що
10 жовтня 2017 року близько 23 год. 00 хв. під час конфлікту з ОСОБА_10 заподіяв тому тяжкі тілесні ушкодження.
Ці дії ОСОБА_7 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 1 статті 121 Кримінального Кодексу України - як заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження, яке є небезпечним для життя в момент заподіяння.

До того ж, ОСОБА_7 обвинувачується ще й у тому, що
15 листопада 2018 року близько 08 год. 50 хв. перебуваючи під вартою у камерному приміщенні ДУ "Миколаївський слідчий ізолятор", з метою перешкодити проведенню обшуку заподіяв старшому інспектору ОСОБА_11 тілесні ушкодження середнього ступеню тяжкості.
Ці дії ОСОБА_7 органами досудового розслідування та публічним обвинуваченням кваліфіковані за частиною 2 статті 345 Кримінального Кодексу України - як заподіяння побоїв працівнику правоохоронного органу у зв`язку з виконанням цим працівником своїх службових обов`язків.

2. Ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 15 червня 2020 року відносно ОСОБА_7 був продовжений строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому судом був визначений розмір застави у сумі 100.000 грн., за умови внесення якої обвинувачений підлягав звільненню з-під варти.

3. 16 червня 2020 року ОСОБА_8 у відділенні № 11 Миколаївського РУ АТ КБ ПриватБанк внесла вказану в ухвалі суму застави за ОСОБА_12 (квитанція № 0.0..1 від 16 червня 2020 року).

Після цього ОСОБА_12 був звільнений з-під варти.

4. Ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 15 червня 2020 року на ОСОБА_12 були покладені такі обов`язки:

-одразу після звільнення повідомити суд про місце свого перебування та номер засобів зв`язку;

-повідомляти суд про місце свого проживання, його зміну, номери засобів зв`язку та їх зміну;

-не відлучатися з міста Миколаєва без дозволу суду;

-утримуватися від спілкування у будь-який спосіб особисто або через третіх осіб із потерпілими у справі та особами, що зазначені у реєстрі досудового розслідування, як свідки;

-не порушувати порядок у судовому засіданні та громадський порядок;

-не відвідувати розважальні заклади, ресторани, бари, кафе, нічні клуби та не перебувати у громадських місцях в стані алкогольного сп`яніння.

-носити електронний засіб контролю.

5. Після 15 червня 2020 року строк застосування вказаних обов`язків судом не продовжувався.

6. До теперішнього часу клопотання про звернення суми застави у прибуток держави прокурором не заявлялось.

7. Наразі клопотання про зміну обраного відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу в межах цього кримінального провадження ані - прокурором, ані - іншими учасниками судового провадження - не подане.

8. В провадженні Центрального районного суду міста Миколаєва перебуває кримінальна справа про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 1 статті 2551, частиною 2 статті 189, частиною 1 статті 263 Кримінального Кодексу України.

В межах вказаного провадження відносно ОСОБА_13 обраний запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання; на нього покладений обов`язок, зокрема, докласти зусиль для вступу у підрозділи України, що беруть безпосередню участь у захисті України або виконанні завдань щодо підтримання життєдіяльності цивільної інфраструктури міста /Збройних Сил України, підрозділів територіальної оборони тощо/ та надати суду підтвердження про вступ у такі підрозділи.

9. Відповідно до статті 1 Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року (затвердженого Законом України № 2102- ІХ від 24 лютого 2022 року) /із змінами, внесеними Указами: від 14 березня 2022 року № 133/2022 (затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ); від 18 квітня 2022 року № 259/2022 (затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ), від 17 травня 2022 року № 341/2022 (затвердженим Законом України від 23 травня 2022 року № 2263-ІХ) з 24 лютого 2022 року й до теперішнього часу на Україні безперервно діє військовий стан.

10. Наразі територія міста Миколаєва є наближеною до тимчасово окупованих територій, в зв`язку із чим піддається обстрілам артилерією та засобами повітряної атаки.

Положення закону, якими керувався суд при постановленні ухвали.

І……Відповідно до Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи (75)11 від 19 січня 1973 року «Про критерії, які регламентують розгляд, що проводиться у відсутність обвинуваченого» Розгляд може бути проведений у відсутності обвинуваченого за таких умов:

-своєчасного повідомлення особи про проведення розгляду і надання йому достатнього часу для підготовки захисту;

-наявності підтвердження про фактичне отримання такого повідомлення;

-проведення розгляду в загальному порядку і наданні захисту права втручатися в цей процес;

-забезпечення надання особі судового рішення, прийнятого за наслідками розгляду, і обчислення термінів на оскарження з моменту вручення такого рішення;

-надання особі права на оскарження судового рішення;

забезпечення права особи на повторне проведення розгляду в загальному порядку, якщо його відсутність була викликана наявністю поважних причин, про які він не міг повідомити уповноважені органи.

ІІ……Порядок вирішення поставленого заставодавцем питання по суті є врегульованим такими нормами права

1. Відповідно до статті 182 Кримінального Процесуального Кодексу України

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду…
/частина 1/

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). …
/частина 2/

…

Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
/частина 6/

…

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
/частина 8/

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.
/частина 9/

…

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
/частина 11/

2. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, суд, керуючись загальними засадами кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, застосовує, зокрема, процесуальний закон, що регулює аналогічні правовідносини.

2.1. Велика Палата Верховного Суду сформулювала правову позицію щодо визначення подібності правовідносин, визначивши, що подібність правовідносин означає тотожність суб`єктного складу учасників відносин, об`єкта та предмета правового регулювання, а також умов застосування правових норм (зокрема, часу, місця, підстав виникнення, припинення та зміни відповідних правовідносин). /пункт 32 постанови від 27.03.2018 року у справі № 910/17999/16; пункт 38 постанови від 25.04.2018 року у справі № 925/3/7; пункт 40 постанови від 25.04.2018 року у справі № 910/24257/16.

2.2. Відповідно до § 3 Глави 49 Цивільного Кодексу України особа, яка поручається своїм майном для забезпечення виконання зобов`язань іншою особою є майновим поручителем.

2.2. Відповідно до статті 180 Кримінального Процесуального Кодексу України

Особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
/частина 1/

…

Поручитель може відмовитись від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі він забезпечує явку підозрюваного, обвинуваченого до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.
/частина 4/

3. Відповідно до частини 7 статті 194 Кримінального Процесуального Кодексу України

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

4. Відповідно до частини 1 статті 331 Кримінального Процесуального Кодексу України

Під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого

5. Відповідно до частини 4 статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України запобіжні заходи застосовуються … під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Мотиви, з яких виходив суд при постановленні ухвали.

Стосовно можливості розгляду клопотання за відсутності обвинуваченого.

1. Матеріали справи доводять, що в цьому випадку обвинувачений через те, що наразі виконує свій військовий обов`язок, є фізично позбавлений можливості взяти участь у судовому засіданні.

2. Вирішуючи питання про порядок дій суду за таких обставин, суд враховує таке.

2.1. В цьому випадку обвинувачений був повідомлений про проведення судового розгляду; при цьому йому було надано достатньо часу для підготовки своєї позиції щодо питання, яке наразі розглядається.

2.2. Поставлене заставодавцем питання розглядалось у судовому засіданні в звичайному порядку.

При цьому суд враховує, що результати розгляду самого лише цього питання самі по собі не можуть негативно вплинути на права та обов`язки обвинуваченого.

До того ж, законодавець допускає розгляд питань щодо визначення долі коштів, внесених, як застава, за відсутності обвинуваченого /див. процитовані вище приписи частини 9 статті 182 Кримінального Процесуального Кодексу України/

2.3. Обвинуваченому поза розумним сумнівом буде надіслана ухвала, винесена за наслідками розгляду заяви заставодавця.

2.4. Обвинуваченому буде надана можливість, за наявності до того підстав, повторно наполягати на розгляді питання, що наразі розглядається судом, за його ж участі.

Наведене у сукупності доводить, що в цьому випадку розгляд справи за відсутності обвинуваченого, хоча й прямо не передбачений діючим законодавством, тим не менш відповідає міжнародним стандартам справедливого судового розгляду та не призведе до порушення прав обвинуваченого.

3. Суд також відзначає, що в цьому випадку розгляд справи за відсутності обвинуваченого забезпечує інтереси ефективного судового провадження, а також - дотримання прав та охоронюваних законом інтересів заставодавця.

5. Суд також зауважує, що можливість розгляду в цьому випадку питання за відсутності обвинуваченого узгоджується з правовою позицією, що викладена у пункті пунктом 5 Листа Верховного Суду від 03 березня 2022 року Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану /абзац 2 пункту 7/.

Наведене доводить, що в цьому випадку заява заставодавця, як виняток, може бути розглянутою за відсутності обвинуваченого.

Стосовно суті питання про повернення коштів, внесених в якості застави

І……Повертаючись до обставин цього кримінального провадження, з огляду на наведені приписи діючого законодавства, суд відзначає, що правовий статус заставодавця, який не є обвинуваченим /надалі - заставодавця/, діючим кримінально-процесуальним законодавством визначений фрагментарно та неоднозначно.

1. Зокрема, зміст наведених норми діючого законодавства визначає, що заставодавцем є особа, яка внесла суму застави за обвинуваченого.
Зі змісту вказаних норм також випливає, що заставодавець відповідає своїм майном за виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та є зобов`язаним відповідати своїм майном за порушення обов`язків обвинуваченим.
Законодавцем також визначені два випадок припинення обов`язку заставодавця - зміна запобіжного заходу та розгляд кримінального провадження по суті.

2. В той же час, випадки, коли заставодавець під час розгляду кримінального провадження /зокрема - тривалого його розгляду/ внаслідок об`єктивних причин втрачає об`єктивну можливість відповідати своїм майном за виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків (зокрема - й у випадку, коли обвинуваченим забезпечена виконання таких обов`язків іншою особою), діючим кримінально-процесуальним законодавством прямо не передбачені.

3. Вирішуючи питання про порядок дій в такому випадку, суд враховує наступне.

3.1.Звільнення заставодавця від обов`язку відповідати своїм майном за виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків та, відповідно, повернення застави, у такому випадку діючим законодавством не заборонено.
Навпаки, зі змісту процитованої вище приписи частини 6 статті 182 Кримінального Процесуального Кодексу України дають підстави для висновку про те, що саме обвинувачений /але - не заставодавець/ зобов`язується подбати про те, щоб відповідні кошти були внесені.

3.2. Далі, правовідносини, що виникають в зв`язку із внесенням застави, та ті, що врегульовані у згаданому вище § 3 Глави 49 Цивільного Кодексу України:

-мають тотожний суб`єктний складі (особа, яка є зобов`язаною виконати певні обов`язки та інша особа);

-тотожний зміст (відповідальність іншої особи своїм майном за невиконання обов`язків зобов`язаною особою);

-тотожні підстави виникнення та припинення

отже - є подібними.

Таке дає підстави визначити статус заставодавця, як статус майнового поручителя.

3.3. При цьому правовідносини, що виникають під час майнової поруки, та ті, які виникають під час особистої поруки:

-мають тотожний суб`єктний складі (особа, яка є зобов`язаною виконати певні обов`язки та інша особа);

-тотожний зміст (відповідальність іншої особи за невиконання обов`язків зобов`язаною особою);

-тотожні підстави виникнення та припинення

Різниця ж між ними полягає лише в "предметі" відповідальності - під час особистої поруки таким виступає репутація поручителя, а під час майнової - його /поручителя/ майно.

Оскільки ж в цьому випадку судом розглядається питання про статус поручителя, але - не про обсяг його відповідальності, ці правовідносини є подібними.

3.4. Відповідно ж до прямих приписів процитованої вище частини 4 статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України майновий поручитель може відмовитись від взятих на себе зобов`язань, забезпечивши явку обвинуваченого до суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.

3.5. Та розуміння про те, що заставодавець має таке ж право, що маж бути реалізованим у такому ж порядку, вписується в корпус кримінального процесуального законодавства.

Зокрема, у разі виникнення підстав для відмови від внесення застави та забезпечення явки обвинуваченого до суду:

-обвинувачений має право:

-заявити клопотання про зміну запобіжного заходу

-або ж - протягом п`яти днів (чи в інший строк до зміни запобіжного заходу) забезпечити внесення визначеної судом суми застави особисто або ж - іншою особою /частина 6 статті 182 Кримінального Процесуального Кодексу України

-прокурор має право заявити клопотання про зміну запобіжного заходу.

Отже, розуміння статусу заставодавця із використанням приписів частини 4 статті 176 Кримінального Процесуального Кодексу України відповідає логіці кримінального процесу та не тягне за собою порушення прав чи свобод сторін або інших осіб.

ІІ……Таке застосування приписів діючого законодавства, стосовно обставин цього кримінального провадження, призводить до такого.

1. В цьому випадку причини, що спонукали ОСОБА_8 звернутись за звільненням її від обов`язків заставодавця поза розумним сумнівом є поважними.

Так, в зв`язку із збройною агресією Російської Федерації та запровадженням на території України військового стану особисті та майнові обставини усіх громадян України, зокрема - ОСОБА_8 - змінились, та такі обставин підлягають врахуванню під час ухвалення у справі процесуальних рішень.

При цьому суд враховує, що обов`язки заставодавця ОСОБА_8 виконувала протягом двох років та відмовилась від них лише з огляду на вказані вище обставини.

Отже, її посилання про необхідність звільнення її від обов`язків заставодавця та повернення їй суми внесеної застави є слушними.

2. Далі, суд відзначає, що вона є об`єктивно позбавленою можливості забезпечити явку обвинуваченого до суду через участь того у бойових діях.

Але з цього приводу суд відзначає, що вона забезпечила /у той чи інший спосіб/ виконання ОСОБА_13 своїх обов`язків, зокрема - процесуальних - щодо захисту незалежності та територіальної цілісності України.

Отже, свої обов`язки, пов`язані з процедурою відмови від обов`язків заставодавця, ОСОБА_8 виконала

3. Далі, суд відзначає, що наразі прокурор із клопотанням про звернення суми застави в прибуток держави не звертався; підстав для вирішення питання про таке з власної ініціативи суд не вбачає.

Отже, підстави для відмови у задоволенні заяви ОСОБА_8 є відсутніми, через що ця заява підлягає задоволенню.

Стосовно подальшого застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу.

1. Оскільки клопотань про зміну обраного відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу в межах цього кримінального провадження не заявлялось, підстави для зміни раніше обраного відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави суд не вбачає.

2. Оскільки ж в зв`язку з задоволенням заяви ОСОБА_8 сума застави. визначена судом, залишається не внесеною, обвинувачений має право внести вказану суму або - забезпечити її внесення іншою особою.

Також він не є позбавленим права за наявності до того підстав звернутись до суду за зміною раніше обраного відносно нього запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 369-372: 376 Кримінального Процесуального Кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

І……Заяву ОСОБА_14 - задовольнити.
Заставу у сумі 100.000 грн. /сто тисяч грн./, внесену за ОСОБА_7 відповідно до квитанції № 0.0..1 від 16 червня 2020 року повернути заставодавцеві ОСОБА_15 .

ІІ……Пояснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що він має право:

-або - забезпечити внесення у встановленому законом порядку суми застави, визначеної ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 15 червня 2020 року (у розмірі 100.000 грн.)

-або - звернутись до суду із клопотанням про зміну обраного відносно нього запобіжного заходу на інший.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ = ОСОБА_16 =