Справа № 138/88/23
Провадження №:1-кс/138/30/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2023 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 14 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИЛА:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області із зазначеним клопотанням звернувся дізнавач СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Просить накласти арешт на вилучені 13 січня 2023 року в ході огляду місця події на пункті пропуску «Могилів-Подільськ-Отач» за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницької області, вулиця Соборна 7, документи, а саме довідку військово-лікарської комісії № 604-9, видану 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , видане 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Дані документи ОСОБА_5 пред`явив при спробі перетину державного кордону.

Дізнавач СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , прокурор Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання за їх відсутності, клопотання підтримали.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав.

Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є забезпечення можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення :

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), що стогується з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій.

Отже, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту може бути застосований з метою забезпечення збереження речових доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Як передбачено ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

У відповідності до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 2, 3 ст.168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Загальними підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься і арешт майна, КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

13 січня 2023 року до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Державної прикордонної служби України про те, що 13 січня 2023 року громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , намагався перетнути кордон, пред`явивши довідку військово-лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного на своє ім`я, в якому були виявлені ознаки підробки.

За даним фактом 14 січня 2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

13 січня 2023 року в ході проведення огляду місця події на пункті пропуску «Могилів-Подільськ - Отач» працівниками поліції було вилучено довідку військово-лікарської комісії № 604-9, видану 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , видане 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою дізнавача від 14 січня 2023 року довідку військово-лікарської комісії № 604-9 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , видані 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

ОСОБА_5 пояснив, що замовив посвідчення в мережі Інтернет у невідомої особи, за що заплатив грошові кошти в сумі 3000 доларів США.

Необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно дізнавач обґрунтовує тим, що тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та довідка військово-лікарської комісії зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким, чином вважаю, що стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Також доведено, що тимчасово вилучене майно довідка військово-лікарської комісії №604-9 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , видані 05.11.2021 ІНФОРМАЦІЯ_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , можуть бути предметом кримінального правопорушення, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та відповідно є речовими доказами у кримінальному провадженні, доля яких буде вирішуватися в порядку ст.100 КПК України, а тому наявні підстави для задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, що узгоджується з вимогами ст.170 КПК України, оскільки є потреба в збереженні цих речових доказів, які містить сліди кримінального правопорушення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання дізнавача СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000015 від 14 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 13 січня 2023 року в ході огляду місця події на пункті пропуску «Могилів-Подільський - Отач», що за адресою: м. Могилів-Подільський Вінницькій області, вулиця Соборна, 7, довідку військово-лікарської комісії № 604- від 05.11.2021 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 від 05.11.2021, видані ІНФОРМАЦІЯ_3 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити дізнавачу, прокурору.

Копію ухвали надіслати фізичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1