печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2022 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_3

при секретарі: ОСОБА_4.,

за участю:

особи, яка подала клопотання, адвоката: не з`явився,

слідчого: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25.05.2018 року №752/5153/18,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25.05.2018 року №752/5153/18 на майно ОСОБА_2 на об`єкт нерухомого майна, а саме: машиномісця за адресою: АДРЕСА_1 , гараж НОМЕР_1 та нежитлове приміщення №104 за адресою: АДРЕСА_2 , нежитлове приміщення №278, 279, 280, 281 за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ані вказана ухала, ані матеріали досудового розслідування не містять жодних даних про те, що по відношенню до ОСОБА_2 здійснюється провадження чи остання має відношення до кримінального провадження № 0000056 від 06.01.2017 року. ОСОБА_2 не має жодного статусу у кримінальному провадження, проте вказаним арештом майна її позбавлено можливості володіти, користуватись та розпоряджатись своїм майном.

Спірні об`єкти нерухомості були придбані ОСОБА_2 у ТОВ «КУПУНД-М» за договором купівлі-продажу від 31.08.2017 року, у ТОВ «КЗМ» за договором купівлі-продажу від 26.07.2017 року, у ТОВ «ЮРСИСТЕМ» » за договором купівлі-продажу від 26.07.2017 року, які також не мають жодного відношення до кримінального провадження №0000056 від 06.01.2017 року.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

В судове засідання особа, яка подала клопотання, не з`явилась, про день, час, місце розгляду скарги повідомлений у встановленому законом порядку, на адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_5 про розгляд клопотання за її відсутності.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Згідно ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим управлінням ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000056, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.01.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 190 КК України.

В рамках вказаного провадження ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва №752/5153/18 накладено арешт на об`єкти нерухомого майна, а саме:

- група нежитлових (вбудованих) приміщень № 1041, реєстраційний номер 000;

- група нежитлових (вбудованих) приміщень № 1042, реєстраційний номер 000;

- група нежитлових приміщень № 278, № 279, № 280 та № 281, реєстраційний номер 000;

- секція № 2, гараж № 64, реєстраційний номер 000;

- секція 1, гараж № 105, реєстраційний номер 000;

- секція 1, гараж № 104, реєстраційний номер 000;

- секція 1, гараж № НОМЕР_2 , реєстраційний номер 000 у вигляді заборони для особи, у володінні якої перебуває майно (нежитлові приміщення, машиномісця, відчужувати будь-яким чином вищевказане майно.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, з ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25.05.2018 року №757/5153/18 вбачається, що слідчий суддя дійшов висновку про накладення арешту на майно, оскільки таке майно відповідає критеріям, передбаченим ст.170 КПК України, оскільки воно є майном, на яке спрямовано кримінальне правопорушення та може бути доказом його вчинення. Не застосування арешту може призвести до зникнення зазначеного майна, у зв`язку з чим з метою забезпечення збереження даного майна й задоволено клопотання сторони обвинувачення.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на грошові кошти, на теперішній час відпала, оскільки обставини, на які посилається адвокат в обґрунтування клопотання, підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування. Окрім того до матеріалів клопотання долучено копію ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва, що не містить конкретизованих даних щодо осіб, на майно яких накладається арешт та місця розташування вказаного майна, що безперечно є істотними обставинами, що підлягають з`ясуванню під час вирішення питання про скасування арешту майна.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що особою, яка звернулась із клопотанням, на даній стадії провадження не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в застосуванні такого заходу забезпечення відпала потреба, з чим закон пов`язує можливість скасування арешту майна, а відтак в задоволенні клопотання cлід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотанням адвоката ОСОБА_5, яка діє в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 25.05.2018 року №752/5153/18 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3