Справа № 754/6626/22
У Х В А Л А

Іменем України

12 січня 2023 року

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження №0001254 від 20 червня 2022 року відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Торецьк Донецької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , раніше судимого,

по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторони обвинувачення - прокурора ОСОБА_4

сторони захисту - обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва на стадій судового розгляду перебуває кримінальне провадження №0001254 від 20 червня 2022 року відносно ОСОБА_3 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою з підстав того, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше судимий, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, не має стійких соціальних зв`язків.

Захисник, обвинувачений просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора, просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на інший більш м`який.

Суд вислухавши прокурора, сторону захисту, дослідивши матеріали судового провадження, приходить до такого висновку.

Відповідно до ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 21 листопада 2022 року строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 спливає 19 січня 2023 року.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор у клопотанні про продовження строку запобіжного заходу та позицію захисту, суд приходить до наступного.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу, в тому числі його продовження, ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Суд вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від суду, та вважає, що такі дії є цілком вірогідними, враховуючи те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Крім того, суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 та обставини його вчинення. Суд також враховує те, що обвинувачений раніше неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів проти власності, а відтак приходить до висновку, що існують підстави вважати, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Суд зауважує, що розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку в залежності від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Суд враховує наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку. Він кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Під час судового розгляду кримінального провадження судом не встановлено обставин, які не були враховані під час застосування стосовно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, буде недостатнім для запобігання реалізації ним встановлених ризиків переховування від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Таким чином, зважаючи на доволі високий ризик переховування обвинуваченого від суду, ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, дія запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідною для запобігання їх реалізації у майбутньому.

За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_3 його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, та вимоги закону, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, вважаю за необхідне визначити заставу у мінімальному розмірі, передбаченому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, на підставі ст. ст. 177, 178, 182, 183, 199, 331, 350, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою на 60 днів, а саме до 12 березня 2023 року (включно).

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самими обвинуваченими, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО 820172, банк Державна казначейська служба України в м. Києві, рахунок UA1012089.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі протягом дії ухвали.

З дня внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , строком до 12 березня 2023 року включно, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1/ прибувати за викликом до суду;

2/ повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

3/ не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу суду.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 та суддю Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвалу суду направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення через Деснянський районний суд м. Києва.

Головуючий -