Справа №463/8068/22
Провадження №1-кс/463/6122/22
У Х В А Л А
про накладення арешту

14 листопада 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові клопотання слідчої слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 ,погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0001782, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

в с т а н о в и в:

слідча слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 за погодженням прокурора Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0001782, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001782, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що09.11.2022 близько о 04 год. 30 хв., ОСОБА_5 , маючи умисел на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, що тягне за собою суспільно-небезпечні наслідки, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , за допомогою не встановленого на даний час засобу та піднесення осередка відкритого вогню здійснив підпал належного ОСОБА_6 автомобіля марки «Volswagen» модель «Tiguan» 2021 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 , білого кольору, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник, спричинивши потерпілому матеріальну шкоду в розмірі 1 194 075 гривень.

09.11.2022 за адресою: м. Львів, вул. пр. Свободи, 20, на частині площі, що розташована перед Львівським театром Опери та Балету імені С. Крушельницької, було проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено: банківська карта «Приват банк» НОМЕР_2 , банківська карта «Райфайзен банк» НОМЕР_3 , банківська карта «Монобанк» із затертим номером, 2 квитанції ломбарду «Скарбниця», розкладний ніж, ножиці, коробка сірників, сім-карта оператора ПРАТ «Київстар» із номером НОМЕР_4 , які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

09.11.2022 відомості про вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001782, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Постановою слідчої слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 10.11.2022 банківську карту «Приват банк» НОМЕР_2 , банківську карту «Райфайзен банк» НОМЕР_3 , банківську карту «Монобанк» із затертим номером, 2 квитанції ломбарду «Скарбниця», розкладний ніж, ножиці, коробку сірників, сім-карту оператора ПРАТ «Київстар» із номером НОМЕР_4 визнанно речовими доказами.

На даний час органом досудового розслідування за наслідками проведення слідчих (розшукових) дій встановлено, що вказані речі мають значення для кримінального провадження, оскільки містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються, під час кримінального провадження, а тому з метою забезпечення завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідча ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про розгляд клопотання була повідомлена належним чином, просила таке слухати у її відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про розгляд справи не повідомлявся, оскільки до нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Суд погоджується, що з метою забезпечення арешту майна, з врахуванням положень ч.2 ст.172 КПК України, слід здійснити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, що унеможливлять накладення подальшого арешту, а також унеможливить досягнення мети арешту.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно зі ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст.1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до ст.16 КПК України - позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

Сукупність наведеної норми свідчить, що будь-яка процесуальна дія слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, вчинена під час досудового розслідування, має відповідати вищевказаним засадам, як за своєю суттю, так і за формою реалізації, тобто процедурою застосування.

Вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09 11 2022, підтверджується факт внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні за №0001782, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, з метою збереження майна (речових доказів) для отримання та перевірки доказів у вказаному кримінальному провадженні, банківську карту «Приват банк» НОМЕР_2 , банківську карту «Райфайзен банк» НОМЕР_3 , банківську карту «Монобанк» із затертим номером, 2 квитанції ломбарду «Скарбниця», розкладний ніж, ножиці, коробку сірників, сім-карту оператора ПРАТ «Київстар» із номером НОМЕР_4 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України).

Згідно з вимогами ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Так, постановою слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 від 10.11.2022, банківську карту «Приват банк» НОМЕР_2 , банківську карту «Райфайзен банк» НОМЕР_3 , банківську карту «Монобанк» із затертим номером, 2 квитанції ломбарду «Скарбниця», розкладний ніж, ножиці, коробку сірників, сім-карту оператора ПРАТ «Київстар» із номером НОМЕР_4 визнано речовими доказом у кримінальному провадженні за №0001782 від 09.11.2022..

Дослідивши матеріали клопотання, яке відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що є підстави вважати, що вказані у клопотанні речі, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та у зв`язку із необхідністю експертного дослідження, що зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, наявна необхідність в тимчасовому позбавленні його власника можливості володіти, користуватись та розпоряджатись вказаним вище майном до завершення кримінального провадження та вирішення його подальшої долі згідно вимог КПК.

Керуючись вимогами статей 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

клопотання слідчої слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 ,погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні за №0001782 від 09.11.2022 - задовольнити.

Накласти арешт на банківську карту «Приват банк» НОМЕР_2 , банківську карту «Райфайзен банк» НОМЕР_3 , банківську карту «Монобанк» із затертим номером, 2 квитанції ломбарду «Скарбниця», розкладний ніж, ножиці, коробку сірників, сім-карту оператора ПРАТ «Київстар» із номером НОМЕР_4 , які було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Львів, пр. Свободи, 20.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Виконання ухвали покласти на слідчу слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 .
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1