УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000019 від 03.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 205-1, ч.5 ст. 27, ч3 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти та заборонити відчужувати кошти в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати, які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «МІБ».

Мотивуючи клопотання прокурор зазначає, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000019 від 03.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 205-1, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, досудове розслідування у якому здійснюється детективами другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України.

У ході досудового розслідування встановлено, що під час воєнного стану в Україні суб`єкти підприємницької діяльності, які є резидентами України, за попередньою змовою з невстановленими особами, з метою прикриття протиправної діяльності у сфері оподаткування та створення документальної видимості проведення господарських операцій, здійснюють операції по реалізації товарно-матеріальних цінностей за рахунок коштів державного бюджету, які фактично мають безтоварний характер.

Зазначена злочинна схема забезпечує незаконне виведення безготівкових коштів підприємств реального сектору економіки у тіньовий, тобто неконтрольований державою обіг, минаючи при цьому систему оподаткування -органи державного контролю та фінансового моніторингу.

Зокрема, встановлено, що ТОВ «Нова-Постач» () у період з 01.01.2022 по 30.06.2022 здійснювало реалізацію продуктів харчування на адресу Міністерства оборони України ().

Відповідно до документів податкової звітності ТОВ «Нова-Постач»

(), встановлено декларування у період з 01.02.2022 по 30.06.2022 реалізації в адресу Міністерства оборони України продуктів харчування та послуг з організації харчування.

За результатами проведення аналізу діяльності ТОВ «Нова-Постач»

() встановлено, що його службовими особами протягом періоду з 01.01.2022 по 30.06.2022 задекларовано проведення ймовірно ризикових господарських операцій із придбання товарно-матеріальних цінностей у СГД, що має ознаки транзитності та фіктивності, а саме ТОВ «Мегаторг ЛТД» () з номенклатурою товару «куряче стегно, куряче філе, куряча тушка, тощо».

Проведеними заходами встановлено, що рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації ПК/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних

(далі Комісія) ГУ ДПС у Київській області від 29.07.2020 № 63555 ТОВ «Мегаторг ЛТД», включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165.

Згідно з документами податкової звітності ТОВ «Мегаторг ЛТД»

() встановлено, що фінансово-господарська діяльність вказаного підприємства ймовірно містить ознаки ризиковості, що проявляються у декларуванні господарських операцій, пов`язаних з невідповідністю придбаних товарно-матеріальних цінностей тій категорії, виду чи номенклатурі, що в подальшому реалізовується, тобто у підміні номенклатури товару.

Зокрема встановлено факти декларування господарських операцій з придбання в період з 01.01.2020 по 30.06.2022 у підприємств-постачальників, а саме ТОВ «Тедіс Україна» (), ТОВ «Альфа Плюс» (), ТОВ «Експансія» (), ТОВ «Кентуккі» () ТМЦ (сигарет, алкогольних та безалкогольних напоїв) та реалізацію протягом вказаного періоду в адресу підприємств-покупців іншої товарної номенклатури (куряче стегно, куряче філе, куряча тушка, охороні послуги тощо).

Таким чином, операції щодо реалізації товарно-матеріальних цінностей з номенклатурою товару «куряче стегно, куряче філе, куряча тушка» по ланцюгу постачання від ТОВ «Мегаторг ЛТД» () в ТОВ «Нова-Постач» () могли бути проведені з метою прикриття протиправної діяльності у сфері оподаткування та створення документальної видимості проведення господарських операцій, які фактично носили безтоварний характер.

Крім цього, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що указана група осіб використовує реквізити підконтрольних підприємств в тому числі ТОВ «Мегаторг ЛТД» () з метою виготовлення завідомо підроблених банківських документів, які нібито підтверджують реальність здійснення фінансово-господарських операцій за рахунок коштів державного бюджету.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вищевказаної протиправної діяльності, а також господарської діяльності ТОВ «Нова-Постач» () може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На даний час отримано інформацію, що ОСОБА_4 фактично контролює діяльність ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ» самостійно, а також через підконтрольних йому осіб шляхом координації діяльності залучених до протиправної діяльності осіб, надання їм вказівок, а також організовує схеми ухилення від сплати податків (обов`язкових платежів).

Вказане також підтверджується результатами проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено документи ТОВ «Нова-Постач, а також значну суму грошових коштів.

Також отримано інформацію, щодо протиправної діяльності залучено ОСОБА_5 , яка відповідає за ведення фінансової звітності та бухгалтерського обліку, а також «чорної бухгалтерії» ТОВ «Нова - Постач» (), що підтверджується фактом видачі ОСОБА_6 (директор та власник ТОВ «Нова - Постач» () довіреності на ОСОБА_5 стосвоно розпорядження часткою в статутному капіталі ТОВ «НОВА-ПОСТАЧ», а також розпорядження рахунками підприємства.

Крім того, за результатом проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 виявлено та вилучено, зокрема, печатки «ТОВ «Управляюча компанія «Мрія» код 40554690», «ТОВ «Лотаріца-Темп» код 21005409», «ТОВ «Біосоіл» код 41314649», «ТОВ «Рейтен Компані». Для документів код 43269347», чекові книжки ТОВ «Рейтен Компані», ТОВ «Лотаріца-Темп», ТОВ «Кейтеринг фуд», ТОВ «Сеплай», ТОВ «Нова-Постач», а також документи (виписки, листи) ТОВ «Лотаріца-Темп», ТОВ «Преміум Компані», ТОВ «Ок Ленд Фуд», додаткові угоди ТОВ «Рейтен Компані», ТОВ «Сеплай», ТОВ «Олімпіус Консалт», ТОВ «Нова Постач», довіреності, копії паспорту та коду гр. ОСОБА_7 , акт розрахунок, накладна, перепустки на ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , значну кількість грошових коштів та інше.

Крім того, допитаний як свідок ОСОБА_10 , який є рідним братом директора ТОВ «Нова-Постач» () ОСОБА_6 повідомив, що його брат ОСОБА_6 у період травня 2019 грудня 2021 років неофіційно працював вантажником на ТОВ «Нова-Постач» () та отримував заробітну плату у готівковій формі.

Вказане також підтверджується списком працівників, вилучених за фактичною адресою ТОВ «Нова-Постач» - м. Одеса, Миколаївська дорого, 126, відповідно до якого ОСОБА_6 працює вантажником.

Вказане свідчить, що ОСОБА_6 є лише номінальним директорам ТОВ «Нова-Постач» ().

ОСОБА_4 та ОСОБА_5 фактично керують діяльністю товариства, яка полягає, у т.ч. в організації проведення безтоварних операцій із підконтрольними товариствами, обготівкуванням грошових коштів та ухиленні від сплати податків (обов`язкових платежів).

Крім того, в ході досудового розслідування отримано аналітичний продукт №270 від 25.10.2022 складений спеціалістами Департаменту аналізу інформації та управління ризиками.

Згідно висновку вказаного аналітичного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «Нова-Постач» протягом періоду 01.03.2022 року 31.03.2022 року ймовірно завищили податковий кредит в деклараціях з податку на додану вартість, за наслідками проведення фінансово-господарських операцій, що мають ознаки безтоварності, з придбання товарно-матеріальних цінностей у ТОВ «РЕЙТЕН КОМПАНІ» (),

ТОВ «СЕПЛАЙ» () у зв`язку з чим, в порушення п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, 198.6, ст. 198, п. 200.1, п. 200.2, 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. N2755-VI (із змінами та доповненнями), не донараховано та не сплачено до державного бюджету України ПДВ у сумі 50 974 065,00 грн, а також службовими особами

ТОВ «Нова-Постач» ймовірно використано значення ліміту СЕА ПДВ, отриманого від ТОВ «МЕГАТОРГ ЛТД» на загальну суму 12 515 240,67 суму ПДВ, що в свою чергу, стало підставою для формування та обчислення значення обсягу податкових зобов`язань під час реєстрації ПН в адресу неплатника з номенклатурою товару «послуги забезпечення комплектами продуктів для особового складу військових частин в стаціонарних та польових умовах (КЕКВ 2230)».

В ході досудового розслідування, отримано узагальнений матеріал Державної служби фінансового моніторингу України у відношенні фінансових операцій за участю ТОВ «Нова-постач» за результатом яких призупинено видаткові операції на банківських рахунках підприємства до 25.11.2022.

В подальшому, від Департаменту аналізу інформації та управління ризиками отримано аналітичний продукт №283 від 27.10.2022.

Згідно висновків, вказаного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «Нова-Постач» протягом періоду 01.01.2022 року 27.10.2022 року у податковій звітності з податку на додану вартість при розрахунку податкових зобов`язань в обсязі, що дорівнює задекларованим податковим зобов`язанням по здійсненню фінансово господарських взаємовідносин, що в порушення п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п. 194.1.1 п. 194.1 ст. 194 Податкового кодексу України від 02.12.2010 N 2755-VI (із змінами та доповненнями), ймовірно було занижено податкові зобов`язання з податку на додану вартість в деклараціях з податку на додану вартість за липень, серпень, вересень 2022 року, у зв`язку з чим, в порушення п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, 198.6, ст. 198, п. 200.1, п. 200.2, 200.4 ст. 200, п. 203.1, ст. 203 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. N2755-VI (із змінами та доповненнями), не нараховано та не сплачено до державного бюджету України ПДВ у сумі

106 170 000,00 грн.

Відповідно до реєстраційної картки платника податків ТОВ «Нова-Постач» (), у товариства наявні відкриті рахунки в АТ «МІБ» (МФО 380582), а саме:

- НОМЕР_1 ;

- НОМЕР_2 .

Постановою детектива БЕБ від 21.10.2022 грошові кошти на вказаних рахунках визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.

Необхідність накладення арешту на грошові кошти ТОВ «Нова-Постач» зумовлюється тим, що вони, можливо, отримані в результаті ухилення від сплати податків та обов`язкових платежів, а також являються речовим доказам у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а саме у рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається - «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

З огляду на зміст ст.98 КПК України та враховуючи вище вказане, сторона обвинувачення приходить до висновку, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «Нова-Постач» (), набуті кримінально протиправним шляхом, можуть бути речовим доказом у кримінальному провадженні, що є підставою, згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, для накладення арешту.

Метою арешту грошових коштів, які знаходяться на вказаних рахунках є забезпечення збереження речових доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Згідно ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність», арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом.

Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, крім випадків, передбачених Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму». Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без встановлення такої суми.

«Справедливий баланс» та пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти, на думку сторони обвинувачення збережено, оскільки втрата державою активів (суми податкових зобов`язань), одержаних кримінально протиправним шляхом, призведе до спричинення тяжких наслідків інтересам суспільства.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Службові особи підприємства усвідомлюють про свою протиправну діяльність, а тому є достатні підстави вважати про наявність ризику невідкладного використання чи передачі третім особам, з метою перешкоджання установленню істини у провадженні та приховання майна.

Вказане клопотання необхідно розглядати без повідомлення власників майна, оскільки його розгляд у їх присутності може призвести до розголошення даних досудового розслідування та негативних наслідків у вигляді зняття з рахунків коштів, отриманих протиправним шляхом, тобто, втрати доказів, що мають значення для встановлення істини у справі.

Просить накласти арешт на грошові кошти, та заборонити відчужувати кошти (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), які знаходяться на рахунках, відкритих в

АТ «МІБ» (МФО 380582): № НОМЕР_2 ; № НОМЕР_1 , що належать ТОВ «Нова-Постач» ().

Прокурор в судове засідання не з`явилася, повідомлялася належним чином, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Представники АТ «МІБ» в судове засідання не викликалися на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки слідчий суддя, враховуючи обставини, зазначені прокурором у клопотанні, дійшов висновку, що це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

При цьому, ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в силу ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою старшого детектива від 21.10.2022 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000019 від 03.08.2022 грошові кошти, які знаходяться на рахунках в АТ «МІБ», а саме: НОМЕР_2 ; № НОМЕР_1 .

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, арешт майна з огляду на положення, передбачені п.1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Водночас, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання встановлено, що вказане майно може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Разом з тим, в силу вимог ч. 5 ст. 173 КПК у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема, заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Таким чином, необхідним та достатнім для запобігання вказаним ризикам є визначення виду обмеження у вигляді заборони розпоряджатися та користуватися майном.

Враховуючи вищевикладене, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на грошові кошти із забороною відчужувати зазначені кошти, оскільки вказані грошові кошти мають значення для кримінального провадження, так як є об`єктом кримінально протиправних дій, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст. 98 КПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Таким чином, вимоги прокурора щодо надання службовими особами банківської установи інформації про залишок коштів на рахунку у формі довідки, на момент накладення арешту на вищевказані рахунки, та у подальшому надавати таку інформацію про залишок коштів на запит слідчого, прокурора підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000019 від 03.08.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 205-1, ч.5 ст. 27, ч3 ст. 212 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, та заборонити відчужувати кошти (в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати), які знаходяться на рахунках, відкритих в АТ «МІБ» (МФО 380582):

№ НОМЕР_2 ;

№ НОМЕР_1 , що належать ТОВ «Нова-Постач» ().

Зобов`язати службових осіб АТ «МІБ» (МФО 380582) негайно після оголошення ухвали слідчого судді надати старшому детективу другого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту фінансів у бюджетній сфері та міжнародної технічної допомоги Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_11 , іншим детективам слідчої групи, які здійснюють досудове розслідування кримінального провадження за № 0000019 або уповноваженій особі за дорученням детектива інформацію про залишок коштів на рахунку у формі довідки, на момент накладення арешту на вищевказані рахунки, та у подальшому надавати таку інформацію про залишок коштів на запит слідчого, прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_12 ОСОБА_13