Справа № 642/1716/23
Провадження № 1-кс/642/1145/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

17 квітня 2023 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові клопотання прокурора про звернення застави в дохід режави та зміну запобіжного заходу відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Федорівка Великобурлуцького району Харківської області, громадянина України, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, який обіймає посаду кулеметника 3 відділення 3 взводу оперативного призначення 3 роти оперативного призначення (на бронетранспортерах) 3 батальйону оперативного призначення військової частини НОМЕР_1 НГУ, у військовому званні «солдат», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді застави, застосованого ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023 по справі № 642/1716/23 на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення застави, з триманням останнього в умовах Державної Установи «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, а також про звернення в дохід держави застави в сумі 80 520 гривень, внесеної за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023, та зарахування її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з матеріалами клопотання, у провадженні Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, знаходиться кримінальне провадження № 0000478 від 20.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, в якому 06.04.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а саме у нез`явленні вчасно на службу без поважних причин, вчиненому особою, зазначеною в частині другій статті 407 КК України, тобто військовослужбовцем (крім строкової служби), вчиненому в умовах воєнного стану.

06.04.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Прокурор в обґрунтування клопотання посилається на те, що 07.04.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Харкова по справі № 642/1716/23 стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківській слідчий ізолятор», та визначено суму застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 80520 гривень. У разі внесення застави ОСОБА_5 звільнити з-під варти та покласти обов`язки до 05.06.2023, а саме: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, не відлучатися з постійного місця проходження військової служби, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

11.04.2023 ОСОБА_5 був звільнений з-під варти в зв`язку із внесенням застави та прибув до військової частини НОМЕР_1 , як визначено ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу.

13.04.2023 до ТУ ДБР у м. Полтаві надійшла копія донесення із військової частини НОМЕР_1 НГУ з рапортом про те, що військовослужбовець ОСОБА_5 під час шикування для контрольної перевірки о 14:00 не з`явився, пошуковими заходами у військовому містечку його виявлено не було.

Крім того, було надано копію акту огляду на стан алкогольного сп`яніння, проведеного 13.04.2023 о 10:30, відповідно до якого встановлено стан сп`яніння у ОСОБА_5 - 1,77 проміле.

Слідчим було здійснено телефонний дзвінок на номер телефону НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_5 , однак останній на телефонні дзвінки не відповідав, а в подальшому перетелефонував та повідомив, що не має наміру повертатися до місця несення служби та не бажає з`являтися до слідчого. Слідчим було попереджено, що у разі не повернення до військової частини, та не виконання ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу стосовно нього і необхідності перебування у місці несенні служби, внесена застава може бути обернена в дохід держави, а стосовно нього може бути обрано інший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Однак, в ході розмови ОСОБА_5 категорично відмовився з`явитися до слідчого.

До матеріалів кримінального провадження долучені копії протоколів про військове адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-20 КУпАП стосовно ОСОБА_5 , вчинені протягом 2022-2023 років під час несення військової служби.

Крім того, допитані в якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 підтвердили факт залишення місця несення служби ОСОБА_5 13.04.2023.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

На підставі викладеного, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 отримав копію ухвали слідчого судді про застосування стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, сплатив заставу та був звільнений з-під варти, був обізнаний про необхідність дотримання покладених на нього обов`язків і наслідків їх невиконання, однак 13.04.2023 самовільно без дозволу слідчого, прокурора чи суду, або інших поважних причин залишив місце несення служби (та в подальшому був зупинений на блок-посту у Великобурлуцькому районі Харківської області), до слідчого не з`явився, а також зафіксовано перебування його у стані алкогольного сп`яніння, тому порушив покладені на нього обов`язки прибувати до слідчого за першою вимогою, не відлучатися з постійного місця проходження військової служби без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Таким чином, прокурор вважає необхідно і доцільно замінити запобіжний захід у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосований ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023 по справі № 642/1716/23 від 12.06.2020 на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави.

Відповідно до ч.ч. 8, 9, 10 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Прокурор зазначає, що метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

На даний час, як і раніше, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування стосовно ОСОБА_5 , запобіжного заходу, встановлена наявність ризиків, які дають достатні підстави для зміни підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а також підстави вважати що вказаним у клопотанні ризикам неможливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

У клопотанні прокурор вказує на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з викладеним, прокурор просив змінити запобіжний захід у вигляді застави на тримання під вартою щодо підозрюваного, строком на 60 днів, без визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_5 вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте, був порушений ним. Прокурор також просив звернути в дохід держави заставув сумі 80520 гривень, внесену за ОСОБА_5 заставодавцем, адже він порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний та його захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого щодо зміни запобіжного заходу у вигляді застави на тримання під вартою заперечували, при цьому підозрюваний вказав, що він розумів що порушує умови застосованого запобіжного заходу. Захисник також просив розглянути можливість у разі звернення застави в дохід держави, часткового звернення.

Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Слідчим суддею встановлено, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Харкові) Територіального бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за за № 0000478 від 20.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

06.04.2023 слідчим другого СВ (з дислокацією у м. Харкові) ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, який обіймає посаду кулеметника 3 відділення 3 взводу оперативного призначення 3 роти оперативного призначення (на бронетранспортерах) 3 батальйону оперативного призначення військової частини НОМЕР_1 НГУ, у військовому званні «солдат» - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, а саме у нез`явленні вчасно на службу без поважних причин, вчиненому в умовах воєнного стану, вчиненому особою, зазначеною в частині другій статті 407 КК України, тобто військовослужбовцем (крім строкової служби).

07.04.2023 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Харкова по справі № 642/1716/23 стосовно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківській слідчий ізолятор», та визначено суму застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 80520 гривень. У разі внесення застави ОСОБА_5 звільнити з-під варти та покласти обов`язки до 05.06.2023, а саме: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, не відлучатися з постійного місця проходження військової служби, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

11.04.2023 ОСОБА_5 був звільнений з-під варти в зв`язку із внесенням застави, та вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. ОСОБА_5 прибув до військової частини НОМЕР_1 , як визначено ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК).

Отже, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань.

Щодо порушення підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків при застосуванні запобіжного заходу (застави).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК застава є запобіжним заходом.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Аналіз норм КПК свідчить, що на підозрюваного законом покладено два види процесуальних обов`язків, які умовно можна поділити на: (1) обов`язки, встановлені законом (ст. 42 КПК) та (2) обов`язки, покладені судом (ст. 194 КПК).

Щодо звернення застави в дохід держави.

Оскільки слідчий суддя встановив факт невиконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, покладених на нього слідчим суддею при обранні запобіжного заходу - прибувати до слідчого за першою вимогою, не відлучатися з постійного місця проходження військової служби без дозволу слідчого, прокурора або суду, настають наслідки такого невиконання.

Так, відповідно до частин 8, 9 ст. 182 КПК, якщо підозрюваний /обвинувачений порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею за клопотанням прокурора, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу.

На підставі наведених вище норм КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що у разі порушення умов застави (зокрема, якщо обвинувачений порушив покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки), суд застосовує заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звертає заставу (її частину) в дохід держави.

Вирішуючи питання звернення застави, слідчий суддя враховує, що на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023 року за підозрюваного ОСОБА_5 була внесена застава у розмірі 80520 гривень заставодавцем, у зв`язку з чим, 11.04.2023 року ОСОБА_5 звільнено з-під варти.

З огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_5 не виконав обов`язки, покладені на нього слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, слідчий суддя вважає, що належною реакцією суду на порушення підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків буде звернення в дохід держави сплаченої за нього застави, а саме у розмірі 80520 гривень.

Слідчий суддя вважає, що такий вид (розмір) кримінально-процесуальної відповідальності узгоджується з принципом пропорційності, адже при цьому буде враховано обставини, допущеного порушення (ступінь і форму вини, характер порушеного обов`язку, негативні наслідки для кримінального провадження, що настали чи могли настати від такого порушення тощо) та мети, заради якої застосовувався відповідний обов`язок.

Щодо застосування запобіжного заходу.

Згідно з ч. 10 ст. 182 КПК у разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК.

Оскільки слідчий суддя дійшов висновку про необхідність звернення застави, внесеної за ОСОБА_5 в дохід держави, а тому належить з`ясувати, який запобіжний захід має діяти щодо підозрюваного надалі.

Прокурор, просив обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки на його переконання існують ризики, передбачені ст. 177 КПК, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне провадження.

Відповідно до ч. 1ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суспільну небезпеку інкримінованого кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжкого злочину.

З огляду на тяжкість злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та суворість можливого покарання, яке може бути призначено у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення так і обставини, як за національним законодавством, так і за судовою практикою Європейського суду з прав людини, визнаються вагомими факторами при оцінці даного ризику, підозрювана особа може переховуватись від органу досудового розслідування.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у випадку визнання його винуватими у вчиненні злочинів, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

Слідчий суддя приймає до уваги, що в даному випадку суворість покарання, передбаченого за злочин, в якому підозрюють ОСОБА_5 в сукупності з даними про особу підозрюваного та іншими обставинами кримінального правопорушення, яке вчинено в умовах воєнного стану, є достатньо суттєвим елементом при оцінюванні ризику його переховування.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на даному етапі кримінального провадження підтверджується зокрема тим, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення кримінального правопорушення проти порядку несення військової служби в період дії воєнного стану, що об`єктивно вказує на можливість вчинення ним інших кримінальних правопорушень, зокрема самовільне залишення місця військової служби або дезертирство, а тому такий ризик є актуальним на даний час.

Також слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного, який є військовослужбовцем, має місце реєстрації та мешкання, де проживає разом із матір`ю, раніше не судимий, його стан здоров`я, а також те, що матеріали клопотання не містять будь-яких даних, що поточний стан його здоров`я перешкоджає перебуванню в ізоляції від суспільства.

Відповідно до ч.7 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Таким чином, слідчий суддя, із врахуванням всіх обставин справи, наявних доказів та того, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, дійшов висновку про доведеність існування ризиків, зазначених у клопотанні слідчого, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в період воєнного стану в Україні, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя зазначає, що для досягнення мети застосування запобіжних заходів, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, на початковій стадії досудового розслідування, що зумовлює необхідність в проведенні низки слідчих та процесуальних дій, застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідним та доцільним.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142,258-2585,260,261,402-405, 407, 408, 429,437442 Кримінального кодексу України.

Проте обставини, викладені вище свідчать про недієвість застосованого щодо підозрюваного альтернативного запобіжного заходу застави , тому слідчий суддя переконаний, що запобіжний захід у вигляді застави не здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя також враховує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань, до яких, зокрема відноситься швидкий судовий розгляд кримінального провадження, чого можливо досягнути лише за умови нівелювання ризиків кримінального провадження. За таких обставин, необхідним є саме тримання підозрюваного під вартою, оскільки застосування застави у цьому кримінальному провадженні було недієвим.

Тому, враховуючи усе вищевикладене, слідчий суддя доходить висновку, що щодо ОСОБА_5 слід застосувати винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Змінити запобіжний захід, застосований ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023 року (справа 642/1716/23) до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді застави в сумі 80 520 гривень, на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора», строком до 06.06.2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , тобто з 15-45 год. 17 квітня 2023 року.

Строк дії ухвали - до 06 червня 2023 року.

Звернути в дохід держави заставу в сумі 80 520 гривень, внесену за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 07.04.2023, та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий судя ОСОБА_1