Справа № 761/6647/23
Провадження № 1-кс/761/4573/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному 01 листопада 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000189 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України

У С Т А Н О В И В:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000189 про накладення арешту на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 .

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що невстановлені особи шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_6 використовуючи підроблені документи провівши її незаконну реєстрацію як неіснуючої квартири АДРЕСА_7 та здійснюють подальший продаж вказаної квартири на підставі завідомо підроблених офіційних документів, щодо реєстрації права власності на вказану квартиру.

07.11.2022 постановою слідчого в порядку ст. 98 КПК України квартира АДРЕСА_7 , визнана в якості речового доказу по кримінальному провадженню так як вона є матеріальним об`єктом, яка містить сліди кримінального правопорушення, а також отримана у власність внаслідок вчинення протиправних дій.

Надалі, з метою реалізації об`єкта нерухомості, який перебуває під обтяженнями та знаходиться за адресою: АДРЕСА_8 , невстановлені особи на підставі вищевказаних підроблених документів зареєстрували її двійника під номером 230 (реєстраційний номер об`єкта нерухомості 000), який 22.11.2022 на підставі договору купівлі-продажу, укладеного між громадянкою ОСОБА_4 та подружжям ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , посвідченого та зареєстрованого в реєстрі за №2217 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , з метою приховання історії походження квартири АДРЕСА_9 , зареєстрували об`єкт нерухомості на нових власників шляхом поділу на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_10 (реєстраційний номер об`єкта нерухомості 000) відповідно до договору поділу квартири від 22.11.2022 укладеного між подружжям ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , посвідченого та зареєстрованого в реєстрі за №2220 приватним нотаріусом ОСОБА_7 , відповідно до якого 52/100 частки квартири 230 належить ОСОБА_6 (квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 ), а 48/100 належить ОСОБА_5 (квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_10 ), при цьому квартира АДРЕСА_10 передана ОСОБА_8 в іпотеку ОСОБА_6 на підставі договору іпотеки від 22.11.2022 №2248 посвідченого нотаріусом ОСОБА_7 , на яку останнім накладено заборону про відчуження за №2249 в реєстрі.

15.02.2023 постановою слідчого в порядку ст. 98 КПК України квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 визнані в якості речового доказу по кримінальному провадженню так як вони є матеріальними об`єктами, які містять сліди кримінального правопорушення, а також отримані у власність внаслідок вчинення протиправних дій.

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст.167 цього Кодексу.

Положеннями п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

При цьому, ч. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в силу ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Так, постановою слідчого від 15.02.2023 квартира АДРЕСА_12 , квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 , квартира АДРЕСА_11 визнані в якості речового доказу по кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, з метою запобігання зникнення, втрати, пошкодження вказаних речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на зазначені квартири.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Накласти арешт на квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_13 зареєстровані на праві приватної власності за ОСОБА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , квартири АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 зареєстровані на праві власності за ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 із забороною будь-яким реєстраторам, реєстраційним службам чи державним реєстраторам, нотаріусам та іншими особам, які мають реєстраційні повноваження, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації, видачі будь-яких правовстановлюючих документів, спрямовані на реєстрацію зміну власника нерухомого майна та із забороною використання, експлуатації та проведення будь-яких будівельних робіт будь-якими особами.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1