Справа №:755/6956/21
Провадження №: 1-і/755/11/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" листопада 2022 р.Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сабірабад, Республіки Азербайджан, азербайджанця, громадянина Республіки Азербайджан, із середньою освітою, одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 186 КК України,

за участю учасників кримінального провадження
прокурора: ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7
обвинуваченого: ОСОБА_4 ,
в с т а н о в и в:
21 листопада 2022 року прокурор Дніпровської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000943 відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 186 КК України.

Вимоги клопотання слідчого обґрунтовані тим, що 16.02.2022 приблизно о 21 год. 50 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спільно зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , перебували в квартирі АДРЕСА_3 , одну з кімнат якої вони винаймали з 10.01.2022 року на підставі усної домовленості з ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка на праві власноті належить її матері ОСОБА_10 .

В цей час у квартирі перебувала ОСОБА_9 зі своїм знайомим ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_5 .. У подальшому під час розмови ОСОБА_4 та ОСОБА_11 розпочався словесний конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин.

В цей час у ОСОБА_4 виник злочинний умисле, спрямований на надання тілесних ушкоджень останньому. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння шкоди ОСОБА_11 , тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 перебуваючи на кухні вказаної квартири, взяв зі столу кухонний ніж та наніс ним один удар потерпілому в область правого боку живота, спричинивши колото-різане поранення живота

Внаслідок злочинних дій ОСОБА_4 потерпілого ОСОБА_11 з отриманими тілесними ушкодженнями було госпіталізовано до КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги», за адресою: м. Київ, вул. Братиславська, 3, а ОСОБА_4 в свою чергу з місця вчинення злочину втік.

Таким чином ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 1, ст. 121 КК України, а саме- умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, тобто ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння.

Крім того, 26.03.2021 року ОСОБА_4 26.03.2021 року приюлизно о 11 годині 45 хвилин, проходячи біля квіткової клумби за адресою АДРЕСА_4 викрав телефон у гр. ОСОБА_12 .

Таким чином ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 1 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж).

Наявність обґрунтованої підозри у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 121, ч.1 ст.186 КК України, ОСОБА_4 повінстю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 ; протоколом слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , висновком № 042-439-2022 судово-медичної експертизи тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_11 , речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

18.02.2022 слідчим суддею Дніпровського районного суду м. Києва відносно обвинуваченого ОСОБА_15 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 16.04.2022.

15.04.2022 постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, в порядку, встановленому ст. 615 КПК України, продовжено строк дії ухвали слідчого судді про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16.05.2022.

14.05.2022 постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури м. Києва, в порядку, встановленому ст. 615 КПК України, продовжено строк дії ухвали слідчого судді про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16.06.2022.

23.11.2022 року закінчується строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_15 .

Підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 є наявність ризиків передбачених ч.2 ст. 177, ст. 194 КПК України, та наявність обґрунтованої підозри, що стало підставою для пред`явлення обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а також ризиків, які дають достатні підстави прокурору звернутись з клопотанням до суду про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На думку прокурора, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що обвинувачений не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні. Слідчий вважає, що з моменту обрання судом відносно ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням його під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, зможе запобігти його спробам переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків та потерпілих). Таким чином, ризики, які існували на час обрання відносно ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зменшилися, що свідчить про необхідність продовжити строки тримання підозрюваного ОСОБА_15 під вартою.

Строк дії попереднього рішення суду про тримання ОСОБА_15 під вартою завершується 23.11.2022, враховуючи, що склад суду в особі судді ОСОБА_16 , що здійснює розгляд кримінального провадження по суті, на даний час не може розглянути клопотання з об`єктивних причин, а також у зв`язку з необхідністю вирішити питання щодо продовження запобіжного заходу, що раніше був обраний .

Застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу не може забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_4 та запобіганню вищеперерахованим ризикам.

У судовому засіданні прокурор зазначив про доцільність продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказавши, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати. Обвинувачений ОСОБА_4 може вчиняти нові кримінальні правопорушення, перебував у розшуку в іншому кримінальному провадженні, зокрема, будучи обізнаним з мірою покарання, яка йому загрожує в разі визнання його винуватим, може переховуватись від суду. Вважає, що запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 .
Захисник ОСОБА_17 заперечив щодо продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , оскільки наведені прокурором ризики жодним чином не підтверджені, необґрунтовані і це є лише припущеннями. Крім того, прохав врахувати те, що обвинувачений є особою раніше не судимою, одружений, має місце проживання в м. Києві..
Обвинувачений ОСОБА_4 , за участю перекладача, підтримав думку свого захисника.
Заслухавши учасників кримінального провадження, суд дійшоа наступного висновку.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку тримання під вартою, суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, зокрема: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та вчинити нове кримінальне правопорушення.
Крім того, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганням спробам, у тому числі: 1) переховуватися від суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Зокрема, згідно зі ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; 4) міцність соціальних зв`язків; 6) репутацію обвинуваченого.
Вирішуючи питання щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд виходить із того, що на теперішній час наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому, знаючи про можливу міру покарання, може переховуватись від суду, може впливати на потерпілого та свідків, може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, стан його здоров`я на даний час не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення, а також, приймаючи до уваги, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, суд приходить до висновку про відсутність на даний час підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший, більш м`який запобіжний захід.
Крім того, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, на строк, що не може перевищувати 60 днів, тобто до 19 січня 2023 року включно.
Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченій та направити начальнику Державної установи «Київського слідчого ізолятора» Міністерства юстиції України.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Головуючий суддя: