Справа № 947/5543/22
Провадження № 1-кс/947/2182/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.06.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000099 від 17.01.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Амо Красноярського району, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З клопотання слідчого вбачається, досудовим розслідуванням встановлено, що 17.01.2022 року у нічний час доби, приблизно о 03 годині 10 хвилин, (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено), перебуваючи на прибудинковій території за адресою: АДРЕСА_3 у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження), раптово виник спільний корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше приміщення з метою особистого збагачення. Усвідомлюючи протиправний характер своїх злочинних дій, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження) домовившись заздалегідь, вони визначили об`єктом свого злочинного посягання майно, належне Одеської філії АТ «Укртелеком», що знаходилось в кабельній каналізації за вищевказаною адресою.

При цьому зазначені особи розподілили між собою ролі таким чином, що в той час, коли ОСОБА_5 , буде знаходитись поруч, за для того, щоб попередити ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження), в разі появи служби охорони чи поліції, що може зашкодити реалізації та доведення їх злочинного наміру, таємного заволодіння чужим майном, до кінця, то в цей же час ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження), незаконно проникне до кабельної каналізації та вчинить демонтаж кабелю електрозв`язку, звідки таємно викраде майно належне Одеськійфілії АТ «Укртелеком».

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до іншого сховища, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи протиправний та суспільно-небезпечний характер своїх злочинних дій, дотримуючись розподілу ролей, в той час, як ОСОБА_5 , спостерігав за відсутністю сторонніх осіб, ОСОБА_7 (матеріали щодо якого виділені в окреме кримінальне провадження), в цей же час, а саме о 03 годині 17 хвилин відкрив кришку каналізаційного колодязя «Ю1-25-Ю1-56», де проходять кабельні лінії електрозв`язку, що мають інвентаризаційний номер №30151, проник до вказаного приміщення, після чого демонтував (у невстановлений слідством спосіб) кабель електрозв`язку марки ТПП 100х2х0,4, довжиною 74 метри, належний Одеській філії АТ «Укртелеком».

Далі, ОСОБА_7 (матеріали відносно якого виділені в окреме кримінальне провадження), знаходячись в середині каналізаційного колодязя «Ю1-25-Ю1-56», подавав кабель електрозв`язку, який ОСОБА_5 тягнув на себе, сидячи на огорожі, що знаходилась у 15 метрах від вказаного каналізаційного колодязя, маючи намір його викрасти, та спричинити майнову шкоду Одеськійфілії АТ «Укртелеком» на загальну суму 7351 гривень 90 копійок.

У подальшому, під час вчинення злочинних дій, направлених на таємне викрадення кабелю електрозв`язку, їх злочинні дії були викриті та припинені співробітниками охорон-сервісу «Техно» у зв`язку з чим ОСОБА_5 та ОСОБА_7 (матеріали щодо якого виділені в окреме кримінальне провадження) не вчинили усіх дій, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, з причин, що не залежали від їх волі.

17.01.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
На підставі вищевикладеного, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, сторона обвинувачення звертається до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на тримання під вартою.
Прокурор в судовому засіданні у зв`язку з тим, що на час розгляду клопотання, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який було застосовано до підозрюваного, закінчився, просила слідчого суддю не розглядати клопотання про зміну запобіжного заходу. Також в судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з підстав, які викладені в клопотанні про зміну запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, просив слідчого суддю відмовити в задоволенні клопотання.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
17.01.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, вчинена за попередньою змовою групою осіб.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Одеси надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу.

03.06.2022 року підозрюваного ОСОБА_5 було затримано на підставі означеної ухвали.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України підтверджується: протоколом затримання підозрюваного, протоколом прийняття усної заяви ОСОБА_8 від 17.01.2022 року, протоколом огляду місця події, протоколом допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також іншими матеріалами кримінального провадження та матеріалами клопотання в сукупності.
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, що підозрюваний не одружений, дітей на утриманні немає, не працевлаштований, а кримінальне правопорушення має корисливий характер, а також враховуючи те він переховувався від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим надавався дозвіл на його затримання, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Враховуючи те, що підозрюваний не працевлаштований, постійного доходу не має, переховувався від органу досудового розслідування, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
Наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, не знайшло свого підтвердження в матеріалах кримінального провадження.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.
Окрім того, до підозрюваного вже було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.01.2022 року. Однак, ОСОБА_5 за адресою проживання не перебував, про зміну місця проживання не повідомив.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу, як альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень, що на думку слідчого судді, буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваного, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).
Керуючись ст.ст. 176-178, 181- 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000099 від 17.01.2022 року задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», строком до 11.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного строком до 11.07.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. Утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному кримінальному провадженні;
5. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1