Справа № 559/1732/22
Провадження № 1-кс/559/266/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"29" липня 2022 р. м. Дубно

Слідчий суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 01.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою,

встановив:
в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 у не встановлений для слідства час придбав та зберігав за місцем свого проживання, що в АДРЕСА_1 корпус наступальної осколкової ручної гранати РГН та засіб підриву (підривач) ударно-дистанційним запалом УДЗ та в подальшому, усвідомлюючи небезпеку своїх дій, з метою власного збагачення, 14.07.2022, перебуваючи по вулиці Залізничній неподалік будівлі № 57 в м. Дубно, Рівненської області, збув за грошові кошти в сумі 1 000 гривень ОСОБА_7 , корпус наступальної осколкової ручної гранати РГН та засіб підриву (підривач) ударно-дистанційним запалом УДЗ, які відповідно до висновку експерта № КСЕ-19/118-22/6762 від 25.07.2022, при конструктивному поєднанні, являють наступальну осколкову ручну гранату РГН яка відноситься до бойових припасів та придатна до здійснення вибуху.

Крім того, ОСОБА_5 , у не встановлений для слідства час, придбав та зберігав за місцем свого проживання, що в АДРЕСА_1 предмет, який зовні схожий на корпус ручної гранати РГН та предмет який зовні схожий на запал до ручної гранати типу УДЗ 334-33-88 та в подальшому, усвідомлюючи небезпеку своїх дій, з метою власного збагачення, 28.07.2022, перебуваючи по вулиці Залізничній неподалік будівлі № 57 в м. Дубно, Рівненської області, збув за грошові кошти в сумі 1 000 гривень ОСОБА_7 , предмет зовні схожий на корпус ручної гранати РГН та предмет зовні схожий на запал до ручної гранати типу УДЗ 334-33-88.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні та збуті бойових припасів.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання останньою процесуальних обов`язків та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1. Переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду. Даний ризик (передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , після відбуття призначеного судом покарання проживав у Херсонській області. У зв`язку із збройною агресією Російської федерації відносно України, був змушений приїхати в м. Дубно, Рівненської області та тимчасово винаймати житло. Родинних зв`язків ОСОБА_5 не має. Власне житло у ОСОБА_5 відсутнє. Враховуючи це, у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду шляхом зміни свого місця проживання у іншому регіоні України з метою уникнення кримінальної відповідальності, тим самим затягуючи досудове розслідування чи судовий розгляд даного кримінального провадження.

2. Назаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні. Даний ризик (передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що дає підстави вважати, що ОСОБА_5 зможе впливати, шляхом погроз на свідків (понятих які були присутні під час проведення слідчих дій), а також на особу, яка проводила оперативну закупку з метою зміни ними показів у якості свідка, при їх допиті судом першої інстанції, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

3. Вчинити інше кримінальне правопорушення (передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), що обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 був неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, а також злочинів пов`язаних із незаконним поводженням зі зброєю, бойовими припасами, вибуховими речовинами, відбував реальну міру покарання в місцях позбавлення волі звідки був умовно достроково звільнений 15.05.2020. Про те в той час, коли судимість не була знята чи погашена у встановленому законом порядку, ОСОБА_5 на шлях виправлення не став, та знову вчинив злочин пов`язаний із незаконним поводженням зі зброєю, бойовими припасами, вибуховими речовинами. Вище викладене може свідчити про те, що ОСОБА_5 являється суспільно-небезпечною собою, та потребує ізоляції від суспільства, а тому у разі застосування більш м`ягкого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, ОСОБА_5 може вчинити нове кримінальне правопорушення, оскільки ризики вчинення такого кримінального правопорушення достатньо великі.

Таким чином, з метою забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, вчиненні іншого кримінального правопорушення необхідно обрати відносно останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор, якого підтримав старший слідчий, просив задовольнити клопотання в повному обсязі, зазначивши, що м`якший запобіжний захід не забезпечить нівелювання ризиків, які покладено в основу даного клопотання.

Захисник адвокат ОСОБА_6 , якого підтримав ОСОБА_5 , в судовому засіданні просив застосувати домашній арешт з огляду на те, що останній спокійний, має житло.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить таких висновків.

Зі змісту ст. 194 КПК України слідує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя повинен встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним в клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та п. 2 частини 1 цієї статті, але не доведе обставин, передбачених п. 3 частини 1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання, передбачено ст. 194 КПК України.

Так, відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності застосування запобіжного заходу.

Аналіз наданих доказів (огляду місця події, показань свідків) (а.с. 10-21) об`єктивно пов`язує підозрюваного зі злочином, можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування та наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину.

Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, є обґрунтованою.

Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини викладена у справі Мюррей проти Сполученого Королівства, відповідно до якого факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України - термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення також рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

Однак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , який затриманий 28.07.2022 об 11:20 год в порядку ст. 208 КПК України (а.с. 20-21), слідчим суддею встановлено наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки суд вважає, що останній, будучи обвинуваченим за ч. 1 ст. 263 України, може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на тяжкість інкримінованого йому злочину, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, за відсутності зареєстрованого місця проживання, за відсутності офіційної роботи, відсутності міцних соціальних зв`язків, враховуючи, що наявні відомості про притягнення до кримінальної відповідальності, а відтак, суд вважає виправданим необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів наразі не буде достатнім для забезпечення вищезазначених ризиків. З огляду на що у клопотанні захисника щодо застосування домашнього арешту задоволенню не підлягає. Разом з тим, суд звертає увагу на встановленні кількох обставин, які досліджені та оцінені в сукупності, на яких ґрунтуються ризики, а не лише тяжкості покарання.

Суд вважає, що суспільний інтерес в даному випадку полягає в необхідності забезпечення виконання завдань кримінального провадження, якими відповідно до ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, а також охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи зазначені обставини, за наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 197 КПК України строк дії ухвали суду, про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання обвинуваченого - з моменту затримання.

Керуючись ст.ст. 131-132, 176-178, 183, 184, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
клопотання старшого слідчого СВ Дубенського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Дубенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000240 від 01.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Пітушків, Млинівського району, Рівненської області, громадянина України, із середньою освітою, раніше судимого, жителя АДРЕСА_1 - запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування на 60 днів до 26.09.2022 включно із визначенням розміру застави у виді 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 104 000 (сто чотири тисячі) гривень.

В клопотанні захисника - адвоката ОСОБА_6 щодо застосування домашнього арешту - відмовити.

Копію ухвали направити для виконання начальнику Дубенського ВП ГУНП в Рівненській області та начальнику ДУ «Рівненського слідчого ізолятора».

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні № 0000240.

Ухвала про застосування запобіжного заходу - взяття під варту оголошена підозрюваному ОСОБА_5 .

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення під розписку.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1