Справа № 541/1117/22
Провадження № 1-кс/541/444/2022
У Х В А Л А

06 липня 2022 року м. Миргород

Слідчий суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заступника начальника СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 та особи, у володінні якої знаходиться майно ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду під час досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 13.04.2022 року до ЄРДР за № 0000079 клопотання заступника начальника слідчого відділення Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 від 05.07.2022 року про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник начальника слідчого відділення Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим із прокурором Миргородської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_5 , про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: куртку чоловічу коричневого кольору, черевики коричневого кольору з широкою підошвою, джинси блакитного кольору з плямою в нижній передній частині правої холоші, джинси блакитного кольору з плямами в нижній частині холоші та ніж значних розмірів у пластиковому чохлі, фактичним володільцем яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з позбавленням права розпорядження, відчуження та користування.
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000079 від 13.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.03.2022р. близько 18:30 год., невстановлені особи, перебуваючи на території скверу Ветеранів у м. Миргороді Полтавської області, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно заподіяли тілесні ушкодження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно висновку судово-медичної експертизи №137 від 26.04.2022, середнього ступеню тяжкості. 04.07.2022 року на підставі ухвали слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в приміщенні житлового будинку, господарських будівлях та спорудах, а також на земельній ділянці, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на які згідно інформаційної довідки №302167217 та відповіді ДКП «Миргородтехінвентаризація», зареєстроване за ОСОБА_7 , згідно договору купівлі-продажу від 20.05.1987 року, посвідченого державним нотаріусом Миргородського ДНК та зареєстроване в реєстрі за №1063. В ході даної слідчої дії виявлено та вилучено: куртку чоловічу коричневого кольору, черевики коричневого кольору з широкою підошвою, джинси блакитного кольору з плямою в нижній передній частині правої холоші, джинси блакитного кольору з плямами в нижній частині холош та ніж значних розмірів у пластиковому чохлі. Відповідно до отриманих доказів у вказані предмети одягу та пару взуття міг бути одягнений ОСОБА_4 під час умисного спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , а вилучений ніж схожий на предмет холодної зброї, що вилучений законом з обігу та відповідно до положень ч.7 ст. 236 КПК України підлягає вилученню незалежно від його відношення до кримінального провадження. 04.07.2022р. постановою слідчого вищевказані предмети визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Як зазначено слідчим, оскільки в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що майно, вилучене за описаних обставин на підставі ухвали слідчого судді, є доказом вчинення кримінального правопорушення, і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити, з підстав викладених у клопотанні.
ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та пояснив, що вилучений під час обшуку одяг не його, а належить його дядькові. Ніж може і знаходився в приміщенні, але він з ним нікуди не ходив. Також зазначив, що він не наносив потерпілому ніяких тілесних ушкоджень і взагалі не розуміє, чому до нього з`явились із обшуком.
Вивчивши клопотання, перевіривши додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно положень ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватись і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 року у справі "Смирнов проти Росії" висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
Витяг з кримінального провадження №0000079 свідчить про те, що відомості про вчинення кримінального правопорушення внесене в ЄРДР 13 квітня 2022 року з правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.
04.07.2022 року на виконання ухвали слідчого судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23.06.2022р. проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в приміщенні житлового будинку, господарських будівлях та спорудах, а також на земельній ділянці, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: куртку чоловічу коричневого кольору, черевики коричневого кольору з широкою підошвою, джинси блакитного кольору з плямою в нижній передній частині правої холоші, джинси блакитного кольору з плямами в нижній частині холош та ніж значних розмірів у пластиковому чохлі.
Постановою заступника начальника СВ Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 від 05.07.2022р. вилучені об`єкти було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №000079 від 13.04.2022р.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 5 ст.9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У рішенні по справі «Жушман проти України» зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності.
Пункт 1 ч. 2 статті 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та або зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
З матеріалів судового провадження вбачається, що накладення арешту на майно виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_4 , як власника майна, потребам досудового розслідування і при вказаних обставинах не порушує справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження.
З огляду на наявність правової підстави, передбаченої п.1 ч.2 ст.170 КПК України, та доведеності ризиків, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2022 за №0000079 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого, оскільки слідчим доведено, що є ознаки вчинення кримінального правопорушення та зазначені речі, що були вилучені 04.07.2022р. під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення, а також нести у собі відомості, що можуть бути використані як доказ факту та обставин, які встановлюються під час досудового розслідування, відповідають критеріям, викладеним у ст. 98 КПК України та були визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника слідчого відділення Миргородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 від 23.06.2022 року про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0000079 задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: куртку чоловічу коричневого кольору, черевики коричневого кольору з широкою підошвою, джинси блакитного кольору з плямою в нижній передній частині правої холоші, джинси блакитного кольору з плямами в нижній частині холоші та ніж значних розмірів у пластиковому чохлі, фактичним володільцем яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з позбавленням права розпорядження, відчуження та користування.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1