Справа № 932/4420/22
Провадження № 1-кс/932/2358/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не маючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, яке розподілено для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0001404 від 12.08.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_4 у невстановлений слідством час виник умисел на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), з метою подальшого збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , у невстановлений під час досудового розслідування час та місці, придбав у невстановленої особи придбав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), яку останній переніс за місцем свого мешкання, з метою розфасування та подальшого збуту невстановленим у ході досудового розслідування особам.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, направлений на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), з метою збуту, в невстановлений слідством час, ОСОБА_4 став її зберігати за місцем свого фактичного мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 .

Після чого, ОСОБА_4 , з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, направленого на подальше зберігання та збут вказаної особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), здійснив її розфасування в 1 полімерний пакет та не менше 17 сліп-пакетів зеленого кольору, яку продовжив незаконно зберігати з метою подальшого збуту до 12.08.2022.

Далі, 12.08.2022 в період часу з 10 години 10 хвилин по 12 годину 32 хвилин співробітниками Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, на підставі ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , було проведено санкціонований обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході проведення якого було виявлено та вилучено 1 полімерний пакет з вологою порошкоподібною речовино світло-коричневого кольору та 17 сліп-пакетів зеленого кольору в середині яких знаходилась порошкоподібна речовина, світло-коричневого кольору, яка у 2 сліп-пакетах з вказаних 17 сліп-пакетів масами 0,5235 г, 0,3487 г, відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/24363-НЗПРАП від 13.08.2022, є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), маса яких становить 0,3134 г та 0,2018 г відповідно.

Таким чином, ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено 4-ММС (4-метилметкатинол), з метою подальшого збуту, за місцем свого проживання, тобто за адресою: АДРЕСА_1 .

Правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінальне правопорушення, склад якого передбачений ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України, тобто незаконне придбання, зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини.

Крім того, у ОСОБА_4 в невстановлений слідством час виник умисел на незаконне придбання та зберігання вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу.

Так, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу, у невстановлений під час досудового розслідування час та місці, придбав у невстановленої особи вогнепальну зброю, яку останній з метою незаконного зберігання, переніс за місцем свого мешкання.

Реалізовуючи свій злочинний намір, направлений на незаконне зберігання вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу став її зберігати за місцем свого фактичного мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_1 до 12.08.2022.

12.08.2022 в період часу з 10 години 10 хвилин по 12 годину 32 хвилин співробітниками Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, на підставі ухвали слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , було проведено санкціонований обшук за адресою: АДРЕСА_1 , у ході проведення якого було виявлено та вилучено предмет схожий на пістолет, який відповідно до висновку судової експертизи зброї № СЕ-19/104-22/24364-БЛ від 12.08.2022, є нарізною вогнепальною зброєю, виготовленою саморобним способом, за типом нарізного двоствольного пістолета, з наслідуванням конструкції пістолетів «Дерінджер», який придатний до проведення пострілів пістолетними патронами калібру 9 мм (ПМ).

Таким чином, ОСОБА_4 незаконно придбав та зберігав вогнепальну зброю, без передбаченого законом дозволу, за місцем свого проживання, тобто за адресою: АДРЕСА_1 .

Правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінальне правопорушення, склад якого передбачений ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України, тобто незаконне придбання та зберігання вогнепальної зброї, без передбаченого законом дозволу.

У сукупності дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 307 та ч. 1 ст. 263 КК України.

12.08.2022 року ОСОБА_4 було затримано на місці скоєння злочину в порядку ст. 208 КПК України.

13.08.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених за ч. 2 ст. 307 та ч. 1 ст. 263 КК України.

У клопотанні слідчий вказує, що підозра є обґрунтованою, оскільки слідством зібрано достатньо доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до скоєння інкримінованих злочинів. На даній стадії досудового розслідування слідчий дійшов переконання про необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний вчинив тяжкі злочини, та існують ризики того, що останній може вчинити дії, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. З наведених підстав сторона обвинувачення просить застосувати до ОСОБА_4 винятковий запобіжний захід.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи клопотання, просить його задовольнити повністю.

Підозрюваний категорично не визнав підозру та пояснив, що наркотичні засоби та пістолет йому підкинули працівники поліції. Він ніякого злочину не вчиняв. Вказує, що його незаконно тримали під вартою, і відносно нього ухвалені виправдувальні вироки. Просить відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, щоб він мав можливість жити з матір`ю.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Вислухавши сторону обвинувачення та сторону захисту, перевіривши наявність обґрунтованої підозри та ризиків, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

За положеннями ч. 5 ст. 131 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано "розумним", залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину. Термін "обґрунтованість" також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень.

З наданих слідчому судді матеріалів убачається, що слідчим відділом Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0001404 від 12.08.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України.

Так, в ході проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено 1 полімерний пакет з вологою порошкоподібною речовиною світло-коричневого кольору та 17 сліп-пакетів зеленого кольору, всередині яких знаходилась порошкоподібна речовина, світло коричневого кольору.

Відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-22/24363-НЗПРАП від 13.08.2022 року, вилучена у ОСОБА_4 в ході обшуку речовина є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено 4ММС, маса якої становить 0,3134 г. та 0,2018 г. відповідно.

Крім того, в ході обшуку вилучені електронні ваги, очевидно для зважування наркотичних речовин, а також предмет, схожий на пістолет, який за висновком експерта № СЕ-19/104-22/24364-БЛ від 12.08.2022 року є нарізною вогнепальною зброєю.

В судовому засіданні підозрюваний пояснив, що всі вилучені речі йому не належать, і вказані речовини йому підкинули працівники поліції.

Слідчий суддя відноситься до таких пояснень критично, оскільки в помешканні ОСОБА_4 було також виявлено засіб для куріння марихуани, який належить підозрюваному, про що він сам повідомив в суді. Також електронні ваги є громіздкими, а кількість вилученої речовини є великою, тому принести ці речі в будинок підозрюваного працівники поліції та інші особи не могли. Ці доводи є лише припущеннями підозрюваного та не підтверджуються жодним доказом. В судовому засіданні ОСОБА_4 повідомив, що будинком користується лише він і його мати, інші особи не мають доступу до вказаного приміщення. Тому слідчий суддя констатує, що виявлені та вилучені психотропні речовини, а також зброя можуть належати підозрюваному, що на даній стадії досудового розслідування достатньо для висновку про можливу причетність ОСОБА_4 до інкримінованих діянь.

Слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх допустимості, оскільки для оцінки обґрунтованості підозри докази мають бути такого ступеню, щоб об`єктивно зв`язати певну особу із конкретним кримінально-караним діянням. Оцінка доказів з точки зору їх належності, допустимості, достатності та повноти проведеного досудового розслідування в цілому, здійснюється судом під час розгляду кримінального провадження по суті.

В даному випадку, навіть будь-яка незацікавлена, стороння особа, дослідивши матеріали клопотання, зможе переконатися у тому, що ОСОБА_4 може бути причетний до скоєння злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 та ч. 1 ст. 263 КК України, що в контексті перевірки обґрунтованості підозри свідчить про її доведеність.

В частині кваліфікації за ч. 2 ст. 307 КК України, слідчий суддя вважає підозру обґрунтованою, оскільки кількість та спосіб виготовлення психотропних речовин, їх зважування, фасування до сліп пакетів, свідчить про намір збути цих речовин необмеженій кількості осіб, тобто кількість речовини об`єктивно перевищує потреби однієї особи для особистого вживання.

Підозра також підтверджується протоколом обшуку від 12.08.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 12.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 12.08.2022; протоколом затримання ОСОБА_4 від 12.08.2022 року, висновками експертів № СЕ-19/104-22/24363-НЗПРАП від 13.08.2022, № СЕ-19/104-22/24364-БЛ від 12.08.2022; висновками дактилоскопічної експертизи від 13.08.2022 та іншими доказами у сукупності.

Таким чином, з урахуванням досліджених доказів, приходжу до переконання про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України.

З приводу наявності ризиків, на які посилається прокурор, слідчий суддя відзначає, що на існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, вказує те, що підозрюваний неодноразово судимий, і йому наразі знову загрожує покарання, передбачене санкціями ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України. Дані злочини є тяжкими. Відтак, підозрюваний, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання, вагомість наявних доказів, підозрюваний може почати переховуватись від слідства і суду, або ухилитись від явки до слідчого, прокурора, тобто не виконувати свої процесуальній обов`язки, тим більше, що він не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має сім`ї та утриманців, тобто його взагалі нічого не тримає у місці проживання, а отже він може почати переховуватись від слідства і суду. Тому цей ризик є доведеним.

Ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, не доведений, оскільки потерпілого по даному кримінальному провадженню немає, а свідки є переважно особи, які фіксували лише порядок проведення обшуку та вилучення доказів, тому вплив на них не матиме вирішального значення для кримінального провадження. Тому цей ризик вважаю недоведеним.

Про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що підозрюваний неодноразово судимий, не має офіційного заробітку, тому з метою забезпечення себе, може вчинити новий злочин у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та незаконного поводження зі зброєю. Отже, цей ризик є також доведеним прокурором.

Слідчий суддя при застосуванні запобіжного заходу враховує особу підозрюваного та доведеність ризиків, і вважає можливим застосувати винятковий запобіжний захід, оскільки прокурором доведено, що жоден з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний запобігти усім ризикам та забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного.

Водночас альтернативним запобіжним заходом слід визначити заставу. Так, з урахуванням ступеню тяжкості вчиненого злочину, майнового стану підозрюваного та обставин даного провадження, слід визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Такий розмір застави обґрунтований тим, що злочини, у яких підозрюється ОСОБА_4 є тяжкими. В той же час останній не має міцних соціальних зв`язків, тому у разі внесення застави, ризик втрати такої суми коштів, буде стимулювати підозрюваного перебувати у м. Дніпро, за місцем свого проживання, та запобігати ризику його втечі. Тобто оцінка розміру застави проведена з урахуванням кількох чинників, зокрема, особи підозрюваного, його відношення до соціального життя та відсутності у нього дітей, дружини, відсутності постійного зайняття, яке б приносило дохід, окрім протиправної діяльності. Розмір застави, про який просить прокурор, є надмірним. Тому заставу у розмірі 156 000, 00 грн. слід вважати балансом між втручанням у майнові інтереси підозрюваного і досягненням завдань кримінального провадження.

Таким чином, клопотання сторони обвинувачення належить задовольнити частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 197, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначити підозрюваному заставу 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 156 000 (сто п`ятдесят шість) тисяч, 00 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної слідчим суддею суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_4 , покласти такі обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, або порушить інші покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Строк дії ухвали до 10.10.2022 року.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9