Справа № 953/4518/22
н/п 1-кс/953/3216/22
"06" вересня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
05 вересня 2022 о 12:45 год. до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання прокурора ОСОБА_3 , яке спрямовано поштовими засобами зв`язку 02.09.2022, в якому він просить накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено під час проведення обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони його користування, розпорядження та відчуження а саме:
-Жорсткий диск «Seagate» s/n 9VV6KB2D 1 шт;
-Мобільний телефон марки «NOKIA 112RM837» IMEI НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 шт;
-Планшет «Lenovo TB8505X» s/n НОМЕР_3 (22) -1 шт;
-Жорсткий диск «VD» s/n WXD1E33RXPV8 1 шт;
-Флешнакопичувач «Silicon Power» 4 gb -1 шт;
-Жорсткий диск «Samsung» HD160 -1 шт;
Місцем зберігання арештованого майна просить визначити камеру схову речових доказів СУ ГУНП Харківській області, розташованій за адресою: м. Харків, вул. Весніна, 14.
Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, які мешкають на території Харківської області та в інших регіонах, через соціальні мережі, засоби масової інформації, під час публічних зборів, в тому числі на тимчасово окупованих територіях, поширюють інформацію, публічно виправдовують, а також висловлюють підтримку діям Російської Федерації, збройним формуванням, тимчасовим окупаційним адміністраціям, які пов`язані зі збройною агресією проти України, а також незаконного зберігання та розповсюдження зброї та боєприпасів.
31.08.2022 у період часу з 10 години 40 хвилини по 13 годину 25 хвилин на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, працівниками СУ ГУНП в Харківській області було проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено майно належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке перелічене в прохальній частині клопотання прокурора.
Орган досудового розслідування зазначає, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: є засобами вчиненням кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, а також необхідно для призначення ряду судових експертиз, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно шляхом позбавлення осіб права на відчуження, розпорядження, володіння та користування зазначеним майном.
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином та своєчасно, на електронну пошту суду спрямував заяву про розгляд клопотання за його відсутності, та клопотання просив задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся у встановленому порядку, надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, та проти клопотання не заперечував.
31.08.2022 в період часу з 10.00 год. по 13.25 год. слідчим було проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 29.07.2022 за місцем реєстрації та постійного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , та вилучено майно, яке зазначене в протоколі обшуку, та в прохальній частині клопотання прокурора про арешт майна.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину… Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказані речі та майно є речовими доказами та зберегли на собі сліди вчинення кримінальних правопорушень, які необхідно вивчити також шляхом проведення експертиз, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення злочинів, висновки яких можуть бути використані як докази в кримінальному провадженні.
Майно, на яке спрямоване кримінальне правопорушення підлягає арешту незалежно від того, хто є його власником, де знаходиться і незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування запобіжного заходу, а саме: запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, ані власником майна, ані заінтересованими особами за їх наявності не надано та слідчим суддею не встановлено.
У подальшому, за наявністю певних процесуальних підстав та фактичних обставин, що можуть бути встановлені під час досудового розслідування, власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту згідно положень ст. 174 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно та речі, вилучені в ході обшуку проведеного 31.08.2022 за місцем реєстрації та постійного проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном, а саме на:
-Жорсткий диск «Seagate» s/n 9VV6KB2D 1 шт.;
-Мобільний телефон марки «NOKIA 112RM837» IMEI НОМЕР_1 IMEI2 НОМЕР_2 шт.;
-Планшет «Lenovo TB8505X» s/n НОМЕР_3 (22) -1 шт.;
-Жорсткий диск «VD» s/n WXD1E33RXPV8 1 шт.;
-Флешнакопичувач «Silicon Power» 4 gb -1 шт.;
-Жорсткий диск «Samsung» HD160 -1 шт., - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами, відсутніми при оголошенні в той же строк з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя - ОСОБА_1