Справа № 947/6985/22
Провадження № 1-кп/947/700/22
УХВАЛА
06.05.2022 м.Одеса

Київський районний суд м.Одеси у складі судді ОСОБА_1 , який здійснює кримінальне провадження одноособово,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду питання доцільності подальшого тримання під вартою обвинуваченого у кримінальному проваджені №0003400 від 24.09.2019 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Миколаєва, громадянин України, українець, з повною середньою освітою, офіційно не працевлаштований, раніше не судимий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 та захисника адвоката ОСОБА_5 , запрошеного на окрему процесуальну дію,

ВСТАНОВИВ:
Прокурор звернувся до суду з письмовим клопотанням про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого, мотивуючи тим, що щодо ОСОБА_3 є обґрунтоване обвинувачення у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає позбавлення волі на тривалий строк, а також наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, спрямовані на спроби переховуватися від суду з метою уникнення покарання, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню або вчинити новий злочин, оскільки обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, постійного місця проживання в Одесі та Одеській області, ухилявся від слідства, тривалий час перебував у розшуку. Наявні ризики не зменшилися, продовжують існувати.

Клопотання прокурора про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглянуто в судовому засіданні, як виняток, без участі обвинуваченого, який тримається під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Необхідність розгляду вказаного клопотання прокурора без участі ув`язненого обвинуваченого мотивується наступним.

24.02.2022 року указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан, дія якого пролонговано.

Згідно рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року №9 щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні, в умовах воєнного стану, робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Верховний суд в своєму листі від 03 березня 2022 року №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» зазначив, що ураховуючи об`єктивні обставини, як виняток, можна допускати розгляд клопотань щодо запобіжних заходів без участі підозрюваного, з належною мотивацією такої процедури розгляду.
Через ті чи інші причини працівники ДУ «Одеський слідчий ізолятор» не змогли забезпечити виконання ухвали Київського районного суду м.Одеси про проведення дистанційного судового засідання в режимі відеоконференції за участю обвинуваченого ОСОБА_3 , що унеможливило його участь у судовому засіданні.
При цьому суд забезпечив присутність в судовому засіданні захисника обвинуваченого і переконався в тому, що обвинувачений обізнаний про порушене перед судом питання.
Разом з тим, під час розгляду справи в суді щодо обвинуваченого ОСОБА_3 був обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчується, а можливості проведення судового засідання в інший час через особливості роботи державних установ через військовий стан, задіяних в цьому процесі, неможливо.
Адвокат ОСОБА_5 заперечив проти продовження строків дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_3 має постійне місце проживання в іншому обласному центрі України, притягається до кримінальної відповідальності сперше, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення менш тяжкого ніж особливо тяжкий злочин. Захисник просить обрати щодо обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Судом встановлено, що з обвинувального акту і доданих до нього матеріалів вбачається, що на обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, зібрані певні докази, які суд ще не дослідив в повному обсязі.

Відповідно до ст.177 КПК України суд вважає доведеною наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини:

може здійснити дії на спроби переховування від суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки він не має офіційного джерела прибутку, стійких соціальних зв`язків, постійного місця проживання в Одесі та Одеській області, фактично ухилявся від суду, кілька років перебував у розшуку;

може незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні, з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у випадку доведеності його вини, та оспорювання обвинувачення;

може вчинити інші кримінальні правопорушення, виходячи з образу життя, відсутності легітимного джерела доходів.

Суд, обговоривши з учасниками кримінального провадження можливість застосування інших менш суворих запобіжних заходів, враховуючи доведені ризики, обставини кримінального провадження, його суспільний інтерес, данні про особу обвинуваченого, дійшов висновку про те, що інші менш суворі види запобіжних заходів, крім застави, не зможуть забезпечити мети заходів забезпечення кримінального провадження, досягнення якої вимагається Національним законодавством, що узгоджується з Рішенням ЄСПЛ «Шалімов проти України».
Обставини злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , свідчить про суспільний інтерес конкретного кримінального правопорушення, який, з огляду на презумпцію невинуватості, переважає над особистою волею обвинуваченого.
Тому підстав для пом`якшення запобіжного заходу у даний час немає.
Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, суд вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.331, 182, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, ст.29 Конституції України, ст.ст.5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, суд -

ПОСТАНОВИВ:
Продовжити строки тримання під вартою ОСОБА_3 на строк 60 днів. Строк дії ухвали закінчується 05.07.2022.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 124050(Сто двадцять чотири п`ятдесят) грн.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяця після його звільнення:

1) прибути до суду або прокурора за першою вимогою;

2) не відлучатися з м.Одеси без дозволу суду або прокурора;

3) повідомляти суд і прокурора про зміну свого місця мешкання, роботи, навчання, номеру мобільного телефону;

4) утримуватися від спілкування з учасниками та сторонами кримінального провадження;

5) здати на зберігання до органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за згодою заставодавця.

Відмовити стороні захисту про зміну запобіжного заходу на домашній арешт з мотивів викладених в описовій частині ухвалі.

Копію ухвали після її оголошення негайно вручити обвинуваченому та прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали.

Копію ухвали щодо обвинуваченого відправити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_1