Справа № 635/7317/19
Провадження № 1-і/545/93/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.08.2022р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
за участі захисника-адвоката ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава в режимі відеоконференції клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0001423 від 03.09.2018 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296, ч. 3 ст. 187 КК України,-
в с т а н о в и в :

Прокурор звернувся до Полтавського районного суду Полтавської області з клопотанням про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на те, що у провадженні Харківського районного суду Харківської області перебувало кримінальне провадження №0001423 від 03.09.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296, ч. 3 ст. 187 КК України, посилаючись на те, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати. Зокрема існують ризики передбачені п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку з тим, що обвинувачений скоїв особливо тяжкий злочин, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватись від суду.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки не наведено доказів існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України для продовження запобіжного заходу її підзахисному, просила застосувати більш м"який запобіжний захід, домашній арешт.
Обвинувачений ОСОБА_5 проти клопотанням прокурора заперечив, підтримав думку свого адкоката.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до такого висновку.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан».
Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 року № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до ч.7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосудця під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28 червня 2019 року відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 14 днів до 10 липня 2019 року.
У відповідності до вимог ст. 615 КПК України обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком до 17.06.2022 року.

Надалі, строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 продовжувався ухвалою слідчого судді Полтавського районного суду Полтавської області, останній раз до 12.08.2022 року.
Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує вимоги ст.29 Конституції України і ст.12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подано до суду прокурором відповідно до ст.199 КПК України, яке відповідає вимогам ст.184 цього Кодексу.
Згідно з ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
У відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог цих норм у сукупності з положеннями ст.199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Зважаючи на стадію кримінального провадження, суд позбавлений можливості дати оцінку доводам обвинуваченого та захисника.
З матеріалів справи вбачається, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду, оскільки він є інвалідом ІІІ групи, отримує пенсію і має кошти для переміщення країною, при цьому обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину групою осіб, вказані обставини, у їх сукупності, незважаючи, що він вважається таким, що не має судимостей, дають підстави вважати про неможливість запобігання ризикам, зазначеним ч.1 ст. 177 КПК України, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому суд не вбачає підстав для зміни обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу на більш м`який, тому відмовляє в задоволенні клопотання захисника та продовжує строк застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Під час розгляду даного клопотання до суду не було надано відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинувачених під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Згідно зі ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
За таких обставин, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто по 12 серпня 2022 року включно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 371, 372 КПК України, -

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за №0001423 від 03.09.2018 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296, ч. 3 ст. 187 КК України задовольнити.

Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296, ч. 3 ст. 187 КК України у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, а саме до 07 жовтня 2022 року включно, без визначення розміру застави.

Копію ухвали направити до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення,

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя
Полтавського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1