Єд. унік. № 243/2334/22
Провадження № 1-кп/243/483/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції та за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів кримінальне провадження, яке внесене до ЄРДР за №0000523від 11 травня 2022 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшли матеріали кримінального провадження з обвинувальним актом та угодою про визнання винуватості відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.
Під час підготовчого судового засідання прокурором було заявлено клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, яке мотивовано необхідністю забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, запобіганню ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме його спробам переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на потерпілу у цьому кримінальному провадженні.
Прокурор зауважив, що в разі обрання відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, неможливо буде запобігти вищевказаним ризикам, оскільки всі вони передбачають перебування на волі, що дає можливість вчинити дії, вказані у наведених ризиках, тим самим негативно вплинути на повне, об`єктивне та всебічне встановлення істини у кримінальному провадженні.
Заслухавши думку учасників судового засідання, з приводу вирішенні питання про обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_5 , який не заперечував проти задоволення клопотання прокурора та обвинуваченого ОСОБА_4 , який також не заперечував щодо клопотання прокурора та підтримав позицію свого захисника, суд дійшов до наступного висновку.
Згідно ч.3. ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Так згідно ч.1,2 ст. 177 КПК України - метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Прокурором під час підготовчого судового засідання було доведено, що згідно п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілу, яка є його сусідкою, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно не працевлаштований, неодружений, джерела доходу та стійких соціальних зв`язків не має, обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що свідчить про те, що наслідки та ризик втечі в цьому випадку для обвинуваченого можуть бути визнаними як менш небезпечні, ніж покарання та процедура його відбування.
Крім того, враховуючи, що положення чинного кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання суд користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Суд враховуючи відомості про сукупність обставин обвинувачення, що інкримінується ОСОБА_4 та обсяг відомостей, щодо існуючих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які були повідомленні в судовому засіданні прокурором та знайшли своє підтвердження та обґрунтування - приходить до переконання, що висновки органу досудового розслідування, викладені в клопотанні прокурора про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого - не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.
Дослідивши надані сторонами кримінального провадження матеріали, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі: сукупність наявних відомостей про вчинення обвинуваченим тяжкого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватими у кримінальному правопорушенні, а саме позбавлення волі на строк від 5 ти до 8 - ми років; вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не виключають можливості перебування його під вартою, відсутність жодних належних медичних відомостей чи письмових доказів, які б свідчили, що стан здоров`я обвинуваченого не дозволяє, чи взагалі виключає можливість його перебування в установі виконання покарань, а також врахувавши ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були зазначені прокурором у клопотанні та повністю знайшли своє підтвердження під час судового засідання, зокрема ймовірність того, що обвинувачений ОСОБА_4 у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватись від суду за для уникнення кримінальної відповідальності, оскільки можливість уникнення покарання може бути для обвинуваченого меншим злом ніж процедура його відбування у разі визнання їх винним, а також можливість безпосереднього впливу обвинуваченого на потерпілу, та ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, суд вважає, що зазначені обставини у своїй сукупності свідчать про недостатність застосування відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання під вартою, для запобігання виникненню ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, а тому суд вважає доцільним обрати відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Суд також у відповідності до вимог чинного кримінального процесуального закону розглянув й альтернативні триманню під вартою заходи забезпечення кримінального провадження відносно обвинуваченого, передбачені ст. 176 КПК України, в тому числі і домашній арешт, однак вважає, що прокурором в судовому засіданні обґрунтовано було доведено, з посиланням на об`єктивні обставини справи, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У відповідності до положень ч.3 ст. 183 КПК України - суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 183, 314, 331, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ "ДНІПРОВСЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№4) "строком на 60 днів а саме: з 08 липня 2022 року по 05 вересня 2022 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2600 грн. 00 коп.), що складає 52 000 грн. 00 коп.

У разі внесення застави, яка може бути внесена у будь який момент, покласти на обвинуваченого наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до прокурора та суду.
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
4) утриматись від спілкування зі свідками та потерпілою по справі;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Попередити, що у разі невиконання даних обов`язків, згідно з ч.8 ст.182 КПК України, заставодавцем, а також якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора чи суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору негайно, після її проголошення.

Повний текст ухвали суду проголошено 08.07.2022 року.

Суддя Слов`янського
міськрайонного суду ОСОБА_1