Справа №:755/2480/22
Провадження №: 1-кс/755/534/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" лютого 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487 від 17.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, у рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000487 від 17.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Клопотання погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .
Клопотання мотивоване тим, що СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0000487 від 17.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.02.2022 року приблизно о 21:30 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 наніс тяжке тілесне ушкодження ОСОБА_6 .
17.02.2022 року ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.
17.02.2022 року слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у період часу з 14:50 по 15:10 було проведено особистий обшук ОСОБА_5 .
Під час особистого обшуку ОСОБА_5 у присутності свого захисника добровільно видав: куртку джинсову синього кольору, яку поміщено до спец пакету №KIV 6123479; кофту сірого кольору та футболку бірюзового кольору, які упаковано до спец пакету № KIV 6123482; штани джинсові синього кольору, які упаковано до спец пакету №KIV 6123481; кросівки чорного кольору, які упаковано до спец пакету № KIV 6123480.
Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 17.02.2022 року вилучені предмети було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.
У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Підозрюваний та його захисник у судове засідання також не прибули.
Накладення арешту на вказане майно забезпечить збереження речових доказів, унеможливить їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, оскільки вони містять відомості, які маються суттєве значення для доказування у кримінальному провадженні.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням дійшов висновку, що наявні достатні підстави вважати, що майно, на арешті якого наполягає орган досудового розслідування, відповідає вимогам, визначеним ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки речі та предмети можуть бути доказом злочину, а саме - зберегли на собі його сліди та містять інші відомості (інформацію), які можуть бути використанні з метою встановлення істини та проведення всебічного, повного розслідування кримінального провадження, а також можуть слугувати доказами у встановленні певних обставин під час здійснення досудового розслідування. Враховуючи наведене, потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власника майна, як арешт майна.
При цьому, відомостей щодо негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Крім того, слід зазначити, що вилучене під час особистого обшуку майно співвідноситься із обставинами кримінального провадження, а тому є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту вилученого під час проведення слідчих дій майна.
Водночас слідчий суддя враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.
При цьому слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Строки звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт вилученого майна дотримані, оскільки відповідне клопотання направлене до суду 18.02.2022 р., тобто наступного дня після вилучення вищезазначеного майна.
З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487 від 17.02.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 17.02.2022 року під час проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: куртку джинсову синього кольору, яку поміщено до спец пакету №KIV 6123479; кофту сірого кольору та футболку бірюзового кольору, які упаковано до спец пакету № KIV 6123482; штани джинсові синього кольору, які упаковано до спец пакету №KIV 6123481; кросівки чорного кольору, які упаковано до спец пакету № KIV 6123480.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_9