ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/779/22
Провадження №1-кс/477/8/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання прокурора Миколаївської окружної прокуратури про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 вересня 2022 року за №0000419 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,
В С Т А Н О В И В:
16 вересня 2022 року до Жовтневого районного суду надійшли матеріали клопотання про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000419 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Слідчий суддя, перевіривши клопотання, дійшов наступного висновку.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом". А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 2 червня 2016 року N 1402-VIII ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою ЄСПЛ. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі "Фельдман проти України").
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 38 КПК України досудове слідство здійснюють слідчі підрозділи або підрозділи детективів, внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів Бюро економічної безпеки України; г) органів Державного бюро розслідувань; ґ) Національного антикорупційного бюро України.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є зокрема й арешт майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Таким чином, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ. Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 22 квітня 2020 року у справі № 487/7605/19 (провадження № 51 1901 впс20).
Відповідним державним органом, який виступає учасником в даному кримінальному правопорушенні як орган досудового розслідування є Відділення поліції №4 Миколаївського районного управління ГУНП в Миколаївській області (колишнє - Вітовське ВП), який знаходиться за адресою: м. Миколаїв,вул. Новозаводська, 10-А (Інгульський район), що відноситься до територіальної юрисдикції Ленінського районного суду міста Миколаєва, в той час як юрисдикція Жовтневого районного суду Миколаївської області розповсюджується на територію колишнього Вітовського району Миколаївської області.
За таких обставин слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області позбавлений можливості розглядати подане клопотання, оскільки воно не підсудно цьому суду і підлягає поверненню заявнику для звернення до належного суду.
Той факт, що на адресу Жовтневого районного суду Миколаївської області надійшла копія наказу від 05 вересня 2022 року № 320 ГУ Національної поліції в Миколаївській області, яким за Відділенням поліції № 4 Миколаївського районного управління поліції цього ГУ закріплено додаткове службове приміщення в селищі Каравелове Миколаївського району Миколаївської області (територія колишнього Вітовського району цієї області), не дає підстави вважати, що орган досудового розслідування має фактичне місце знаходження в межах території Жовтневого районного суду, оскільки в зазначених вище нормах КПК України, як і в інших нормах цього кодексу, відсутнє поняття додаткового службового приміщення як місця знаходження органу досудового розслідування.
До того ж, в матеріалах клопотання, яке надійшло до суду відсутні будь-які дані щодо здійснення досудового розслідування не інакше як за адресою: м. Миколаїв, вул. Новозаводська 10-а.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 38, 131, 132, 160, 368-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Миколаївської окружної прокуратури про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13 вересня 2022 року за № 0000419 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, повернути у зв`язку з непідсудністю Жовтневому районному суду Миколаївської області.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1