печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8828/22-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, -

В С Т А Н О В И В :

21.02.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, які вилучені 11.02.2022 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від 10.02.2022 слідчим ВРЗуСТ СУ ГУНП в Харківській області було проведено обшук в будинку АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_5 ..
22 лютого 2022 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у її відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000130, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 135, ч.2 ст. 286 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.02.2022, близько 22:55, в районі 534 км + 200 м автодороги «Київ Харків Довжанський», автомобілем «MERCEDES BENZ 63 AMG», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія, особу якого не встановлено, що рухався зі сторони м. Чугуїв в напрямку м. Харкова, стався наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В результаті ДТП пішохід загинув на місці пригоди.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до СУ ГУНП в Харківській області 10.02.2022 о 9 год 30 хв звернувся ОСОБА_5 , який повідомив, що він 09.02.2022 близько 22 год 25 хв у районі 534 км + 200 м автодороги «Київ Харків Довжанський», перебуваючи за кермом автомобіля «MersedesBenz», модель «G 63 AMG», д.н.з. НОМЕР_2 , здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , унаслідок чого останній був смертельно травмований.

11.02.2022 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від 10.02.2022 слідчим ВРЗуСТ СУ ГУНП в Харківській області було проведено обшук в будинку АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_5 .

В ході обшуку було виявлено та вилучено, дозвіл на відшукування якого був відсутній в слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 від 10.02.2022 про дозвіл на проведення обшуку а саме :

- копію паспорта громадянина України ОСОБА_5 ;

- копію ідентифікаційного коду ОСОБА_5 ;

- джинси темно-синього кольору чоловічі;

- шапку чорно-синього кольору із надписом «Joma»;

- бритву чорного кольору;

- бритву на підставці із надписом «Gillette Fusion»;

- зубну щітку чорного кольору із зеленими вставками;

- зубну щітку синього кольору із білими вставками ;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 ;

- куртку синього кольору із вставками сірого та помаранчевого кольору

Вказані предмети було поміщено до спеціальних пакетів та опечатано.

11.02.2022 постановою слідчого у кримінальному проваджені вказані речі визнано речовим доказом у кримінальному провадженні оскільки вони зберігли на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та необхідні для проведення експертиз.

Прокурор вказує, що арешт майна необхідний з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а також запобігання можливості приховування, псування, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 11.02.2022 слідчим прийнято рішення про визнання речовими доказами в розслідуваному кримінальному провадженні вищевказані речі, документи та грошові які вилучені під час зазначеного обшуку.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами центрального апарату Національної поліції України Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.
Накласти арешт на майно вилучене в ході проведення обшуку в будинку АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_5 :
- копію паспорта громадянина України ОСОБА_5 ;
- копію ідентифікаційного коду ОСОБА_5 ;
- джинси темно-синього кольору чоловічі;
- шапку чорно-синього кольору із надписом «Joma»;
- бритву чорного кольору;
- бритву на підставці із надписом «Gillette Fusion»;
- зубну щітку чорного кольору із зеленими вставками;
- зубну щітку синього кольору із білими вставками ;
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 ;
- куртку синього кольору із вставками сірого та помаранчевого кольору.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1