У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 листопада 2021 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури київської області ОСОБА_3 , про знищення речових доказів в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 29 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_2 , звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про знищення речових доказів в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 29 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області здійснюється досудове розслідування У кримінальному провадженні № 0000133 від 29 жовтня 2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 КК України.
В ході проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні
08 жовтня 2020 року 09 жовтня 2020 року проведено обшук у приміщеннях, які належать ПРАТ «Ілліцівськзовніштранс» за адресою Одеська область, м. Чорноморськ, вул. Промислова, 7, які використовується митним постом Чорноморської Одеської митниці ДФС. За результатами обшуку вилучено кальянний тютюн без марок акцизного податку під наступними торговими марками: «Serbetli» у кількості 12300 пачок, кожна вагою 50 грам; «Alnuma» у кількості 320 пачок, кожна вагою 50 грам; «Al Fakher» у кількості 84 пачки, кожна вагою 1 кілограм; «Al Ajamy» у кількості 9 пачки, кожна вагою по 1 кілограму.
Також, 10 жовтня 2020 року проведено обшук у складських приміщеннях за адресою Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурчала Балка, вул. Північна, 4 на території пункту пропуску «Чорноморський торгівельний порт» відділ митного оформлення № 3 митного посту «Чорноморський». За результатом обшуку вилучено кальянний тютюн без марок акцизного податку під торговою марко «Dozaj» у кількості 9100 пачок, кожна вагою 50 грам.
Крім того, 18 вересня 2020 року проведено обшук у гаражному боксi «5005» в ГК «Райдужний 1» за адресою м. Київ, вул. Генерала Ватутіна, 18. За результатом обшуку вилучено кальянний тютюн без марок акцизного податку під торговою маркою «Bulli» у кількості 2000 пачок, кожна вагою 50 грам.
Вилучений кальянний тютюн без марок акцизного податку передано на
вiдповiдальне зберігання ТОВ «Бум Бир» ().
Ухвалами Солом`янського районного суду м. Києва про дозвіл на проведення обшуків надавався прямий дозвіл на відшукання та вилучення незаконно виготовлених тютюнових виробів, а саме табаку для куріння кальяну.
Вказаний кальянний тютюн визнано речовими доказами у кримінальному
провадженні.
01 грудня 2020 року у вказаному кримінальному провадженнi призначено товарознавчу експертизу, зразки яких вiдiбрано з вилучених в ході обшуків речовин.
Вiдповiдно до висновку експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру MBC України від 16 грудня 2020 року № СЕ-19/111-20/58537-ТВ, при умові, що вміст пачок з речовиною вiдповiдає нанесеним на них написам «EXCLUSUVE HOOKAN TOBACCO» (англ. «ексклюзивний кальянний тютюн») відповідно до статті 10 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального (далі - Закон), статті 9 наказу «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі тютюновими виробами (далі - Наказ), має підтверджуватись сертифікатом відповідності або свідоцтвом про визнання відповідності, маркувальні написи наданих на дослідження об`єктів мають вiдповiдати вимогам пунктів 3, 4 статті 11 Закону та статті 13 Наказу, а саме: на кожній одиниці тютюнової продукції (сигаретi, цигарці тощо) вказується власна назва виробу. Об`єкти дослідження є підакцизним товаром.
В ході досудового розслідування жодна юридична або фізична особа не наддала сертифікати відповідності або свідоцтва про визнання відповідності вилученого товару, що вказує на пряме порушення статті 10 Закону, статті 9 Наказу.
Власника вилученого кальянного тютюну без марок акцизного податку в ході досудового розслідування не власновлено.
Крім того, встановлено, що написи на вилучених пачках кальянного тютюну не
вiдповiдають вимогам пунктам 3, 4 статті 11 Закону та статті 13 Наказу.
Враховуючи, що тривале зберігання зазначених тютюнових виробів небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля, звернувся до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на знищення вищевказаних речоіих доказів.
02 листопада 2021 року через електронну пошту до суду надійшов лист члена комісії з реорганізації, старшого слідчого з ОВС ВРКП СУФР ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_4 , з якого вбачається, що підслідність кримінального провадження № 0000133 від 29 жовтня 2020 року визначена 22 вересня 2021 року за ГУ НП у Київській області.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належними чином, про поважність причин неявки не повідомив.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 412 КПК України судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Зокрема, як порушення вимог пункту 1 статті 6 Конвенції Європейський суд з прав людини розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).
Згідно з пунктом 4 частини шостої статті 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.
Відповідно до частини сьомої статті 100 КПК України у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.
Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Таким чином, клопотання про знищення речових доказів розглядається слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 607/16332/20 (провадження № 51-4916впс20), від 15 вересня 2020 року у справі № 554/5111/20 (провадження № 51-4296впс20), від 03 вересня 2020 року у справі № 554/4830/20 (провадження № 51-4116впс20), від 22 квітня 2020 року у справі № 487/7605/19 (пр. № 51-1901впс20).
Так, відповідно до листа члена комісії з реорганізації, старшого слідчого з ОВС ВРКП СУФР ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_4 від 02 листопада 2021 року встановлено, що органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні є ГУ НП у Київській області.
Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на даний час місцезнаходження органу досудового розслідування ГУ НП у Київській області визначено за адресою: м. Київ, вул. Володимирська,15 (Шевченківський район м. Києва).
Ураховуючи, що орган досудового розслідування не знаходиться на території Солом`янського району м. Києва, подане клопотання не підсудне Солом`янському районному суду міста Києва.
Таким чином, клопотання про знищення речових доказів в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 29 жовтня 2020 року підлягає поверненню слідчому, що не позбавляє останнього права на звернення до слідчого судді в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
На підставі викладеного та керуючись статтями 1, 38, 234 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у Київській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури київської області ОСОБА_3 , про знищення речових доказів в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 29 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 204 КК України повернути слідчому.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1