Справа № 953/5216/22
н/п 1-кс/953/3453/22
"20" вересня 2022 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, одруженого, із середньою спеціальною освітою, який має неповнолітню дитину 2008 р.н., раніше судимого:
09.11.2016 Дзержинським р/с м. Харкова за ч. 1 ст. 190, ч.2 ст.190, ч. 1 ст. 70 КК України до 2р. п/в з випробуванням 2 р.;
21.08.2017 Ленінським р/с м. Харкова за ч.2 ст.190, ст. 71 КК України до 2р. 1 міс. п/в, звільнений 01.04.2019 з Первомайської ВК №117 Харківської області на підставі ухвали Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22.03.2019 умовно достроково з невідбутим строком 10 міс. 22 дні, який зареєстрований: АДРЕСА_1 , фактично мешкає: АДРЕСА_2 ,
у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч. 3 ст.185 КК України,-
Справа розглядається суддею Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_6 .
Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор», із визначенням застави, строк якого закінчується.
Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор подав клопотання про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу з підстав наявності ризиків передбачених п.1, п.3, п.5 ч.1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та просив визначити обвинуваченому заставу в мінімальному розмірі.
Обвинувачений та захисник проти клопотання не заперечували.
Згідно Постанови КМУ від 9 грудня 2020 р. N 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" зі змінами установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 31 грудня 2022 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 .
Пунктом п. 20-5 Перехідних положень КПК України встановлені тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), особливості судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження.
Так, відповідно до п. 20-5 Перехідних положень КПК України у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Головуючий суддя ОСОБА_6 на теперішній час відсутня (тимчасова непрацездатна), внаслідок чого позбавлена можливості розглянути клопотання прокурора, внаслідок чого воно було передано на авторозподіл, і протоколом автоматичного визначення судді від 20.09.2022р., визначено суддю ОСОБА_1 для розгляду поданого клопотання.
При розгляд клопотання судом враховується, що ОСОБА_5 , звинувачується у вчиненні, в тому числі тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки та законні джерела доходів, він раніше є раніше не судимий.
Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих йому злочинів може вдатися до відповідних дій.
Також, обвинувачений є раніше судим, не має законних джерел доходу, що свідчить про можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення.
Таким чином, суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченим переховуватись від суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, які на теперішній час не зменшились.
Ризик заявлений прокурор п.3 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час не доведений.
Таким чином, суд вважає встановленим існування ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість обвинуваченим переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків.
Ризик заявлений прокурором п.5 ч.1 ст. 177 КПК України на теперішній час є не доведеним.
Оцінюючи сукупність обставин передбачених в ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим у скоєні злочинів передбачених ч.2 , ч.3 ст.185 КК України, даних про його особу, наявні ризиків передбачені п.1,п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, тому суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та запобіганню встановленим ризикам.
При цьому, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182,183,184, 194, 331 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора задовольнити.
Міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін, продовживши строк цього запобіжного заходу у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» до шістдесяти днів, тобто до 18.11.2022р.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити та покласти на нього строком на два місяці обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом; не відлучатись з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд до України..
Роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні, в тому числі тяжкого кримінального правопорушення за яке передбачено покарання до 6 років позбавлення волі та попередити його про обов`язки із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до прокурора, суду, а також про наслідки не виконання цих обов`язків.
Покласти на заставодавця наступні обов`язки: забезпечувати належну поведінку обвинуваченого; забезпечувати явку, належно повідомленого обвинуваченого суду; повідомлення суд про причини неявки обвинуваченого.
Зобов`язати заставодавця забезпечити виконання обвинуваченим, покладених на нього обов`язків щодо повідомлення суд про зміну свого місця проживання або перебування, обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду.
Попередити заставодавця, що в разі невиконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів з дня проголошення, шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.
Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.
Встановити строк дії ухвали з 20.09.2022р. по 18.11.2022р.

Суддя ОСОБА_1