КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/2951/2021 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 182 КПК Доповідач: ОСОБА_2
Єдиний унікальний номер № 759/7630/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 серпня 2022 року місто Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 12 липня 2022 року,

за участю:
прокурора ОСОБА_8 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 12.07.2022 року задоволено частково клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави та застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста ) грн. із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, до 12.09.2022 року включно, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Васильків Київської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, ФОП, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_6 подав в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 12.07.2022 року та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого відмовити в повному обсязі, або ж застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що частина письмового повідомлення про підозру не підписана (не погоджена прокурором), що суперечить імперативній нормі ст. 277 КПК України і є порушенням порядку і способу повідомлення особи про підозру і процедури набуття особою статусу підозрюваного.

Тому, ОСОБА_7 фактично не набув статусу підозрюваного, а відповідно клопотання про застосування запобіжного заходу відносно нього не могло розглядатися слідчим суддею.

Слідчий суддя належним чином не перевірив обґрунтованості поданого клопотання, а також підозри з посиланням на матеріали провадження.

А ні клопотання, а ні оскаржувана ухвала слідчого судді не містить посилання щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України з підтверджуючими доказами.

Слідчий суддя не врахував особу підозрюваного та його майновий стан. ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання, позитивно характеризується, з вищою освітою, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, перебуває у лавах тер оборони, а також має ряд хронічних захворювань.

В матеріалах справи відсутні докази того, що існували обставини, які давали підстави для визначення ОСОБА_7 слідчим суддею застави саме у максимальному розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити в повному обсязі, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги захисника та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.
З матеріалів, наданих до апеляційного суду вбачається, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000016 від 25.05.2021 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється групою прокурорів Київської обласної прокуратури та Обухівської окружної прокуратури Київської області.

Орган досудового розслідування зазначає, що в порушення вимог законодавства України, що регламентують порядок набуття громадянином України права власності на земельні ділянки, нехтуючи основними засадами Конституції України щодо неухильного додержання Конституції України та законів України, порушуючи ст. 14 Конституції України відповідно до якої право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону, у ОСОБА_7 у невстановлені час та місці виник умисел на незаконне заволодіння земельними ділянками, розташованими в межах с. Лісники Обухівського району Київської обл., шляхом обману.

ОСОБА_7 , усвідомлюючи, що реалізація розробленого ним злочинного плану щодо заволодіння земельними ділянками шахрайським шляхом неможлива без залучення інших осіб, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але приблизно на початку 2016 року, вирішив створити організовану групу з числа довірених йому осіб, яка шляхом об`єднання зусиль, розподілу ролей та взаємоузгоджених дій здатна реалізувати злочинний план - незаконне заволодіння земельними ділянками.

З цією метою, ОСОБА_7 залучив на різних етапах діяльності членів організованої групи, з числа довірених осіб, а саме: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , яким довів план злочинних дій, роль кожного члена групи у досягненні мети діяльності організованої групи направленої на заволодіння земельними ділянками, розташованими в межах с. Лісники Обухівського району Київської обл. та винагороду кожного члена групи, на що останні погодились.

Вказана організована злочинна група характеризувалася попередньою зорганізованістю в спільне об`єднання для вчинення злочинів, стабільністю, згуртованістю та стійкістю свого складу, тривалістю злочинної діяльності з початку 2016 року і по теперішній час, розробкою та узгодженням планів і способів злочинної діяльності та вчинення кожного злочину, вербуванням нових учасників, домовленістю і готовністю до дій з метою досягнення кінцевого результату діяльності організованої групи щодо заволодіння земельними ділянками кожним із учасників злочинної групи та отримання матеріальних благ від такої діяльності.

Для вчинення злочинів, членами злочинної групи, заздалегідь було розроблено план з розподілом ролей, згідно якого встановлено предмети злочинного посягання - земельні ділянки на території Обухівського району Київської області.

24.06.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.

11.07.2022 року слідчий в ОВС СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_9 за погодженням із прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 звернувся до Святошинського районного суду міста Києва із клопотанням про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 3 830 (три тисячі вісімсот тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9 502 230 ( дев`ять мільйонів п`ятсот дві тисячі двісті тридцять) грн., із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 12.07.2022 року задоволено частково клопотання слідчого та застосовано щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста ) грн. із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, до 12.09.2022 року включно.
З такими висновками слідчого судді, колегія суддів погоджується, з огляду на наступне.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу передбачені ст. 178 КПК України.
Відповідно до положень зазначеної норми, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні та доданих до нього матеріалах дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358 КК України.
Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри, при цьому наведено виклад фактичних обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого останній підозрюється.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги в частині не набуття ОСОБА_7 статусу підозрюваного, колегія суддів звертає увагу на повідомлення про підозру останньому, яке міститься в матеріалах справи (т.1, а.с. 86-104) та належним чином погоджене прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 , про що поставлено відповідний підпис. Тобто, твердження захисника про не підписання та непогодження повідомленого ОСОБА_7 повідомлення про підозру не відповідає дійсності та не може свідчити про порушення вимог ст. 277 КПК України, відтак вказані доводи підлягають відхиленню як необґрунтовані.
Як вважає колегія суддів, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на суспільну небезпечність кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , на тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винним у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, та конкретні обставини кримінального провадження.

Органом досудового розслідування в достатній мірі доведено існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризиків переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів, тобто про існування обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, при цьому достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах клопотання відсутні.

На підтвердження своїх висновків про наявність вказаних ризиків слідчий суддя навів змістовні доводи, з якими погоджується суд апеляційної інстанції.

Окремо колегія суддів враховує дані, що характеризують особу підозрюваного, та міцність його соціальних зв`язків. Зокрема стан здоров`я ОСОБА_7 , наявність постійного місця проживання, позитивних характеристик, освіти, те що останній одружений та має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, тобто дані, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України обставини, проте з урахуванням вищевказаних обставин, погоджується з висновками слідчого судді про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Межі у яких визначається розмір застави, передбачені ч. 5 ст. 182 КПК України, відповідно до положень якої, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя застосовуючи ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста ) грн., всупереч доводам захисника, врахував особу підозрюваного та його матеріальний стан, зазначивши, що застава у вказаному розмірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Істотних порушень вимог КПК України, які б перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді місцевого суду постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції не виявлено.

З огляду на викладене, інші зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких захисник просить скасувати ухвалу суду не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи і не є визначеними законом підставами для скасування оскаржуваного рішення.

Зважаючи на викладене, рішення слідчого судді є законним, обґрунтованим і вмотивованим, оскільки постановлене згідно норм кримінального процесуального закону з ретельним дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України, та ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та об`єктивно оціненими судом, в порядку та в межах, передбачених на даній стадії кримінального провадження, натомість доводи та твердження захисника, про які йдеться в поданій апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційної інстанції вважає безпідставними, у зв`язку з чим приходить до висновку про залишення поданої апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваної ухвали слідчого судді без змін.

Керуючись ст. ст. 176 178, 182, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 12 липня 2022 року, якою задоволено частково клопотання слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави та застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 (трьохсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста ) грн. із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування, до 12.09.2022 року включно, щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , залишити без задоволення.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4