Справа № 138/2309/22
Провадження №:1-кс/138/577/22
УХВАЛА
Іменем України

05 жовтня 2022 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням старшого дізнавача СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000426 від 01.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:
04.10.2022 до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого дізнавача СД Могилів-Подільського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в якому дізнавач просить в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000426 від 01.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, накласти арешт на довідку військово-лікарської комісії, видану 13.09.2022 на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 та на посвідчення № НОМЕР_1 взамін військового квитка, яке видане 10.04.2018 на ім`я ОСОБА_4 .

Слідчий суддя, ознайомившись з клопотанням дізнавача та доданими до нього матеріалами, приходить висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Так, клопотання дізнавача мотивоване тим, що 30.09.2022 до Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Державної прикордонної сліжби України про те, що 01.10.2022 громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 намагався перетнути кордон, пред`явивши довідку військово-лікарської комісії на своє ім`я, в якому виявлені ознаки підробки.
По даному факту 01.10.2022 внесено відомості до ЄРДР за № 000426 за ч. 4 ст. 358 КК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

З вказаного вище слідує, що при зверненні до слідчого судді з вказаним клопотанням, суб`єкт звернення повинен в клопотанні зазначити відомості, що перелічені в ч. 2 ст. 171 КПК України.

Тобто клопотання, зокрема, повинно бути викладено так, щоб слідчий суддя мав можливість з його змісту та доданих до нього документів, встановити власників або фактичних користувачів майна, здійснити їх виклик в судове засідання, а також мету і підстави необхідності накладення арешту, при цьому додані до клопотання докази мають підтверджувати такі обставини.

Разом з тим, в порушення вказаних норм клопотання дізнавача складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення, встановлених органом досудового розслідування та формального посилання на положення п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами цього кримінального провадження.

Зокрема, як вбачається зі змісту клопотання, дізнавач просить накласти арешт на посвідчення № НОМЕР_1 взамін військового квитка, яке видане 10.04.2018 на ім`я ОСОБА_4 .

Метою накладення арешту дізнавачем вказано забезпечення збереження речових доказів. При цьому дізнавач вважає, що вказане вище посвідчення, вилучене під час огляду місця події 01.10.2022, зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України (підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів), відтак дізнавач вважає, що посвідчення є речовим доказом згідно ст. 98 КПК України та відповідно до постанови дізнавача визнаний речовими доказом по даному кримінальному провадженні.

Однак, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладення арешту з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а не у випадку визнання такого майна органом досудового розслідування речовим доказом.

Разом з тим, клопотання дізнавача не містить жодного критерію й посилання та до нього не додано жодного доказу, які б давали можливість вважати зазначене посвідчення речовим доказом, оскільки, як вбачається і зі змісту клопотання та з доданого до нього повідомлення Державної прикордонної служби України, ознаки підробки виявлені щодо довідки ВЛК. Жодні посилання чи докази встановлення підробки посвідчення № НОМЕР_1 взамін військового квитка, яке видане 10.04.2018 на ім`я ОСОБА_4 , клопотання не містить та до нього не додано. Відтак відсутні посилання на підстави й обґрунтування необхідності арешту такого майна.

Крім того, обґрунтовуючи клопотання, дізнавач як на доказ посилається на протокол огляду місця події від 01.10.2022, під час якого вилучено майно, про арешт якого просить дізнавач.

Вказане свідчить, що вилучене під час огляду 01.10.2022 місця події майно згідно ст. 168 КПК України є тимчасово вилученим майном.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Отже, після проведення огляду місця події 01.10.2022, дізнавач чи прокурор, на виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, повинен був звернутися з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна до слідчого судді не пізніше наступного робочого дня, тобто 03.10.2022, інакше майно мало бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

Натомість, з таким клопотанням дізнавач звернувся лише 04.10.2022, тобто з пропуском визначеного процесуального строку.

При цьому клопотання про арешт майна не містить обґрунтування щодо строків звернення з ним до слідчого судді, чи вважає орган досудового розслідування цей строк пропущеним, якщо так, то з яких причин, та що вони є поважними в розумінні положень ст. 117 КПК України. При цьому дізнавач взагалі не ставить питання про поновлення строку звернення з таким клопотанням, як то прямо передбачено ст. 117 КПК України та не наводить в клопотанні причини, з яких слідчий суддя має дійти висновку про те, чи є підстави для поновлення строку на звернення до суду із вказаним клопотанням про арешт майна та чи вважає він цей строк пропущеним.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких підстав, приходжу до висновку про повернення прокурору клопотання про накладення арешту та встановлення строку в сімдесят дві години для усунення недоліків клопотання з урахуванням викладених висновків слідчого судді.

Керуючись ст.ст. 171, 172, 369-372 КПК України слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого дізнавача СД Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_2 про арешт майна під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000426 від 01.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути подано під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1