Справа № 304/817/22 Провадження № 1-кс/304/119/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000055 від 22 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000055 від 22 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про накладення арешту на вилучені у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , грошові кошти у сумі 700 грн, банкнотами номіналом 500 (п`ятсот) грн серії ЗГ № 0117509 та 200 (двісті) грн серії ДА № 2444247, шляхом заборони відчужувати та розпоряджатися будь яким чином вказаними коштами. Клопотання мотивує тим, що Перечинським відділом Ужгородської окружної прокуратури відповідно до вимог КПК України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення сектором дізнання відділення поліції № 1 досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням. Встановлено, що 22 квітня 2022 року о 05.47 год до чергової частини відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надійшло повідомлення працівника поліції про те, що поблизу с. Порошково водій автомобіля марки «ВАЗ 2107» ОСОБА_4 запропонував йому неправомірну вигоду у розмірі 700 грн за непритягнення останнього до адміністративної відповідальності за ст. 124, 130 КУпАП. Того ж дня оглядом місця події, яким є салон службового автомобіля марки «Шкода Рапід», р/н НОМЕР_1 , встановлено, що між переднім пасажирським сидінням та передніми пасажирськими дверцятами знаходяться грошові кошти у сумі 700 грн двома банкнотами номіналом 500 (п`ятсот) грн серії ЗГ № 0117509 та 200 (двісті) грн серії ДА № 2444247; вказані кошти вилучено та упаковано до спецпакету «Національна поліція України Головне слідче управління» № ВУМ 1000987, і опечатано у присутності понятих. Також прокурор вказує, що постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 від 22 квітня 2022 року вказані грошові кошти визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки можуть містити на собі сліди вчинення злочину. Ініціатор клопотання зазначає, що вказані речі є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а тому з метою їх збереження, а також необхідності проведення судових експертиз під час досудового розслідування, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а відтак просить клопотання задовольнити.

Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд такого за його відсутності.

У судове засідання власник майна ОСОБА_4 також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

Слідчий суддя розглядає клопотання про арешт майна за відсутності вказаних осіб, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як видно з наданих прокурором матеріалів, 22 квітня 2022 року о 05.47 год надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що у Перечинському районі, с. Порошково, вул. Головна, водій ОСОБА_4 на транспортному засобі марки «ВАЗ 2107» з`їхав у кювет та за не притягнення його до адміністративної відповідальності запропонував ГРПП-ПР2 неправомірну вигоду у розмірі 700 грн (а. с. 5).

Також із даних матеріалів убачається, що за вказаним фактом того ж дня було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000055 від 22 квітня 2022 року.

З протоколу огляду місця події від 22 квітня 2022 року видно, що предметом огляду являються грошові кошти, які знаходяться у салоні службового автомобіля марки «Шкода Рапід», р/н НОМЕР_1 , між переднім пасажирським сидінням та передніми пасажирськими дверцятами, на загальну суму 700 грн двома банкнотами номіналом 500 (п`ятсот) грн серії ЗГ № 0117509 та 200 (двісті) грн серії ДА № 2444247. Банкноти вилучено, упаковано до спецпакету «Національна поліція України Головне слідче управління» № ВУМ 1000987, та опечатано у присутності понятих (а. с. 6-8).

Зазначені грошові банкноти за постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання предмету речовим доказом від 22 квітня 2022 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000055 та передано на відповідальне зберігання до Закарпатського РУ АТ КБ «ПриватБанк» (а. с. 16-17).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Ініціатором клопотання доведено, що тимчасово вилучене майно, має значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000055 та відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання такого як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Положеннями ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000055 від 22 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на грошові банкноти номіналом 500 (п`ятсот) грн серії ЗГ № 0117509 та номіналом 200 (двісті) грн серії ДА № 2444247, що належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та знаходяться на відповідальному зберіганні у банківському сховищі у Закарпатському РУ АТ КБ «ПриватБанк», заборонивши розпорядження та користування таким майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1