У Х В А Л А
Іменем України

25 жовтня 2022 року м. Слов`янськ

Слідчий суддя Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29 Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10.05.2022 клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування №0000816 від 27 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград Кіровоградської області, українця, громадянина України, не одруженого, військовослужбовця військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 , навідника 3 десантно-штурмового взводу 5 десантно-штурмової роти 2 десантно-штурмового батальйону вказаної військової частини, солдата, який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області звернувся прокурор Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Згідно із клопотанням ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за наступних обставин.

Солдат ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та проходячи її на посаді навідник 3 десантно-штурмового взводу 5 десантно-штурмової роти 2 десантноштурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 , близько о 15 год. 30 хв. 27.08.2022, перебуваючи на території тимчасового розташування 2 десантно-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 , що тимчасово дислокується в АДРЕСА_2 між водосховищем Слов`янської ТЕС та річкою Сіверський Донець, та знаходячись на опорному спостережному пункту №511, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння та будучи невдоволеним словесним висловлюванням та поведінкою стрільця-снайпера 1 десантно-штурмового взводу 6 десантно-штурмової роти 2 десантно-штурмового батальйону військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який разом з іншими військовослужбовцями цього підрозділу, намагалися підняти його пригнічений стан пов`язаний з можливими випадками загибелі особового складу під час виконання бойових завдань на визначених позиціях, тим самим поставивши під сумнів його боєготовність як військовослужбовця, будучи старшим на вказаному спостережному пункту, діючи з прямим умислом, маючи намір на умисне протиправне заподіяння смерті солдату ОСОБА_6 , тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою помсти за висловлені, які на думку ОСОБА_5 , принизливі слова на його адресу, та бажаючи продемонструвати свою фізичну перевагу над солдатом ОСОБА_6 , задля підвищення власного авторитету в колективі, своєї уявної переваги над ним, без будь-яких вагань, взявши ввірену йому для службового користування 7,62 мм автоматичну зброю кулемет Калашникова модернізований № ФІ 807 (далі ПКМ) та набої до неї, які були при ньому, знявши запобіжник на кулеметі в режим вогонь, тобто в режимі автоматичного вогню, дославши патрон до патронника, здійснив у стоячого навпроти нього солдата ОСОБА_6 , з короткої дистанції, не менш 2 пострілів, з яких одна куля влучила в область лівого стегна, одна куля влучили в область живота, у результаті чого солдат ОСОБА_6 отримав одне наскрізне проникаюче поранення лівого стегна, одне наскрізне проникаюче поранення живота, від яких солдат ОСОБА_6 помер на місці події. Причиною смерті солдата ОСОБА_6 стала гостра крововтрата обумовлена вогнепальним наскрізним кульовим пораненням живота та лівого стегна.

27.08.2022 ОСОБА_5 був затриманий у відповідності до ст.208 ПК України, 28.08.2022 складено та вручено ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Ухвалою слідчого судді від 30.08.2022 до ОСОБА_5 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 25.10.2022.

Постановою прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, а саме до 28.11.2022.

Прокурор просить продовжити застосований відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, посилаючись на продовження існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а саме ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, ризику незаконного впливу на свідків, ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні. Додатково зазначив, що лише такий запобіжний захід здатний запобігти встановленим ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, обґрунтовуючи свою позицію тим, що підозрюваний буде з?являтися до слідчого, наміру переховуватися від органу досудового розслідування чи суду не має. Зазначали, що застосування застави повною мірою здатне забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, тому просили визначити розмір застави.

Вислухавши пояснення сторін кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчим суддею встановлено наступне.

Так, відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов?язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м?яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме протоколами слідчих дій, зокрема протоколом огляду місця події від 27.08.2022, яким зафіксовано місце вчинення кримінального правопорушення, в ході якого виявлено труп ОСОБА_6 з вогнепальним пораненням та гільзу, наказами військової частини НОМЕР_1 щодо перебування ОСОБА_5 на військовій службі за контрактом та ОСОБА_6 на військовій службі за призовом, відомістю закріплення зброї в/ч НОМЕР_1 щодо наявності у володінні ОСОБА_5 вогнепальної зброї ПКМС № ФИ807 з 26.07.2022, протоколом затримання ОСОБА_5 у відповідності до ст.208 КПК України.

Наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Постановою керівника Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил від 24.10.2022 було продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000816 від 27 серпня 2022 до трьох місяців, тобто до 28.11.2022.

Відповідно до положення ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до положення ч.5 ст.199 КПК України слідчий суддя зобов?язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У відповідності до пунктів 61 та 62 Рішення Європейського Суду з прав людини від 24.07.2003 року по справі Смирнов проти Росії, наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинуватості, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Під час застосування запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а саме ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду та здійснення впливу на свідків.

Із матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_5 є військовослужбовцем за контрактом. Йому повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, за яке чинним законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Вказані обставини у сукупності та дані про особу ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, свідчать про продовження існування на даний час ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, тому є достатні підстави вважати, що він може переховуватися від органу досудового розслідування та суду та здійснювати вплив на свідків, більшість з яких перебували разом з ним на військовій службі, тому слідчий суддя вважає, що застосований до підозрюваного запобіжний захід залишається актуальним, отже його слід продовжити в межах строку досудового розслідування, бо саме такий запобіжний захід може у подальшому забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 та створить необхідні умови для виконання завдань кримінального провадження, передбачених положеннями статті 2 КПК України.

Окрім того, встановивши ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, адже дії ОСОБА_5 , який є підозрюваним у вчиненні умисного вбивства та військовослужбовцем за контрактом під час воєнного стану, щодо переховування від органу досудового розслідування (у разі їх застосування) утворять склад іншого злочину, кваліфікованого за ч.5 ст. 407 або ч.4 ст. 408 КК України. Згідно наявного в матеріалах клопотання витягу з наказу командира в/ч НОМЕР_1 від 26.06.2022 № 171 ОСОБА_5 вже вчиняв дезертирство, після чого 26.06.2022 приступив до виконання службових обов`язків.

Водночас, слідчий суддя не вбачає наявності ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, який прокурор обґрунтовує можливістю впливу на свідків шляхом застосування насильства або вчинення самокалічення чи симулювання хвороби з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки такі висновки прокурора є припущеннями, що не підтверджені будь-якими фактичними даними. Не виключаючи можливість настання таких обставин, слідчий суддя зважає на значно низький ступінь ймовірності їх настання для того, щоб встановити наявність такого ризику.

Слідчий суддя не погоджується з доводами захисника щодо необхідності визначення розміру застави, адже під час розгляду клопотання прокурора встановлено існування ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а саме: ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, ризику впливу на свідків та вчинення іншого кримінального правопорушення. Наведені ризики у сукупності з отриманими слідчим суддею відомостями про особу підозрюваного, сутністю діяння, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а також невідворотними наслідками у виді смерті людини, що настали в результаті вчинення злочину, з урахуванням положення п.2 ч.4 ст.183 КПК України унеможливлюють визначення розміру застави під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 181, 182, 183, 194, 197, 199 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування №0000816 від 27 серпня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_3 , з місцем дислокації АДРЕСА_3 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 28 листопада 2022 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п?яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошений 25.10.2022 о 15-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1