Справа № 445/1098/22
Провадження № 1-кс/445/439/22
УХВАЛА
Іменем України

03 серпня 2022 року слідчий суддя Золочівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Золочеві Львівської області клопотання заступника начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, раніше судимого, тимчасово не працюючого,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326 від 01 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в :

заступник начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Золочівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0000326 від 01 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що у провадженні СВ Золочівського РВП ГУНП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000326від 01.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 01 серпня 2022 року, близько 13 години 20 хвилин, в умовах воєнного стану оголошеного Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, маючи умисел на вчинення крадіжки, умисно, таємно, з корисливих мотивів та корисливою метою, перебуваючи поруч приміщення магазину ФОП «СТО велосипедів», що розташоване по АДРЕСА_2 , підійшов до велосипеда марки «Discovery» моделі «Flint AM DD», світло сірого кольору, який був припаркований поблизу входу у магазин, повторно, шляхом вільного доступу, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, викрав вказаний велосипед, який належить фізичній особі-підприємцю ОСОБА_7 , вартість 5638 гривень 28 копійок, яким в подальшому розпорядився на власний розсуд, чим спричинив матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_7 на вказану суму.

В ході проведення слідчих дій та оперативно-розшукових заходів встановлено, що до скоєння кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Золочів Львівської області, зареєстрований та проживаючий в АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, раніше судимий.
01.08.2022, ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України затриманий за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 184 КК України.

02.08.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненої повторно, в умовах воєнного стану, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Щодо обставин скоєння вищевказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_5 розповів про те, як він 01.08.2022 викрав велосипед належний ОСОБА_7 , у скоєному щиро розкаявся.

Вина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події від 01.08.2022, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 01.08.2022, протоколом пред`явлення речей для впізнання, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання від 02.08.2022, протоколом слідчого експерименту від 02.08.2022 та іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, санкція статті передбачає позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

За місцем свого проживання заяви та скарги про неправомірну поведінку від сторони сусідів, близьких, родичів до Золочівського МВЖКП не надходило, на обліку в наркологічному чи психіатричному обліку не перебуває, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів, востаннє засуджений Золочівським районним судом Львівської області на строк 8 років позбавлення волі, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 187 КК України.

Слідчий також вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого в умовах воєнного стану, обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, схильність його до вчинення адміністративних та кримінальних правопорушень, що підтверджуються матеріалами кримінального провадження, своєї довіри щодо виправлення не виправдав, що дає підстави стверджувати про те, що заявлені ризики передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також те, що злочин вчинено в м. Золочеві, а тому встановлено свідків, які проживають у вказаному місті, які можуть бути відомі ОСОБА_5 , у зв`язку з чим він має змогу впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що унеможливлює застосування до нього інших, більш м`яких запобіжних заходів.
Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили таке задоволити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні щодо клопотання слідчого заперечив, просив застосувати більш м`який вид запобіжного заходу - домашній арешт.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку адвоката.

Перевіривши надані матеріали клопотання, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно положень ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини (ст. 178 КПК України).

Одним із видів запобіжних заходів у кримінальному провадженні відповідно до положень п.5 ч.1 ст.176 КПК України є тримання під вартою.

Положеннями ст.183 КПК України вбачається, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Судом встановлено, що 01.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ч.4 ст.185 КК України та відкрито кримінальне провадження № 0000326.

01.08.2022 ОСОБА_5 був затриманий в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити , чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Суд вважає, що наявна обґрунтована підозра про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами, зібраними в ході досудового розслідування, враховує ступінь їх тяжкості та наявність ризиків, передбачених положеннями ч.1ст.177 КПК України, які дають підстави для обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу у кримінальному провадженні.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Так, згідно з ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Загальне правило в практиці ЄСПЛ особа, обвинувачена в правопорушенні, завжди має перебувати на волі до початку судового розгляду її справи, якщо держава не наведе „відповідних і достатніх підстав для тримання цієї особи під вартою. Тобто саме держава в особі слідчого чи прокурора, які звертаються з клопотанням до суду, має довести необхідність тримання під вартою конкретної особи. Натомість суд вирішує питання про те, чи є достатні підстави тримати особу під вартою на основі принципу змагальності, та повинен обов`язково виходити з презумпції на користь свободи.

Будь-яке позбавлення волі має узгоджуватися з метою захисту особи від свавілля (рішення в справі „Вітольд Литва проти Польщі). У практиці ЄСПЛ поняття „свавілля для цілей пункту 1 статті 5 Конвенції має більш широке значення, ніж просто недотримання національного законодавства. ЄСПЛ зауважує, що позбавлення волі може бути законним з точки зору внутрішнього права, проте свавільним у розумінні Конвенції, порушуючи тим самим її положення (рішення в справах „Креанге проти Румунії, „А. та інші проти Сполученого Королівства).

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України більш м`яким запобіжним заходом є домашній арешт, який згідно з ч.1ст.181 КПК України полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Крім цього, ч.5 ст.194 КПК України передбачено обов`язки, які слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного.

У відповідності до п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Вирішуючи питання щодо взяття під варту підозрюваного слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, має на утриманні малолітню дитину, офіційно непрацевлаштований, а також те, що слідчим не доведено неможливість застосування менш суворого запобіжного заходу, а також те, що стороною обвинувачення не доведено, що підозрюваний може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків під час досудового розслідування. Оцінивши в сукупності вказані обставини, враховуючи вищенаведене суд вважає, що є підстави для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 днів.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Д Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Керуючись ст.2, 7-9, 131, 132, 176-178, 181, 186, 193, 194-196, 208, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання заступника начальника СВ Золочівського РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю, зареєстрованому та жителю АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України, раніше судимому, тимчасово не працюючому,запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби на строк 57 днів, тобто до 28.09.2022.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- з`являтися за викликом до суду, слідчого судді, прокурора та/або слідчого за першою вимогою;

- не відлучатись із квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв.
- повідомляти слідчого суддю, суд, прокурора та/або слідчого про зміну місця свого проживання та/або праці;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не спілкуватись із свідками та потерпілим по даному кримінальному провадженню без дозволу слідчого судді,суду, прокурора та/або слідчого;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали встановити до 28.09.2022

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали доручити органам Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1