Справа № 405/3268/22
провадження № 1-кс/405/2333/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2022 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 травня 2022 року № 0000230, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровограда, офіційно непрацюючому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 діб, з визначенням застави.
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000230 від 06.05.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, мешканців м. Кропивницького займаються систематичним вчиненням злочинів пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів, а саме виготовленням, зберіганням х метою збуту та збутом наркотичного засобу «метадон».
Так, 06.05.2022 до СУ ГУНП в Кіровоградській області надійшла заява від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця м. Кропивницького в якій останній просить притягнути до кримінальної відповідальності осіб, які вчиняють злочини пов`язані із незаконним обігом наркотичних речовин. Відповідно до пояснень ОСОБА_7 , до вчинення вищезазначеної злочинної діяльності причетні мешканці м. Кропивницького ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 .
В ході досудового розслідування встановлено, що мешканець м. Кропивницького, Кіровоградської області, ОСОБА_4 , не займаючись і не бажаючи займатись суспільно-корисною працею, настійливо виношуючи корисливі наміри отримання доходів злочинним шляхом, обравши способом реалізації протиправних намірів незаконну діяльність у сфері обігу наркотичних засобів і психотропних речовин, а предметом цієї діяльності такий наркотичний засіб, як «метадон», який віднесений, згідно «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів» затвердженого постановою КМУ від 06.05.2000 № 770 (таблиця ІІ список 1) до наркотичних речовин, обіг якої на території України обмежено став на шлях реалізації свого злочинного задуму.
Усвідомлюючи неможливість здійснення запланованих злочинних дій одноособово, розуміючи протиправність злочинних дій, які узгоджені між ним та невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою, вступив у злочинний зговір, спрямований на отримання прибутку від незаконної діяльності у сфері наркотичних засобів.
Реалізовуючи свої протиправні наміри, ОСОБА_4 , за попередньою змовою з невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою, в порушення Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 та Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними" №62/95-ВР від 15.02.1995, не бажаючи займатися суспільно - корисною працею, переслідуючи корисливі мотиви та мету незаконного збагачення за рахунок протиправної діяльності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, обрали предметом своєї протиправної діяльності - метадон, який обмежений у вільному обігу, та спосіб незаконного збагачення - його незаконне придбання, зберігання з метою збуту особам, які його вживають.
Так, ОСОБА_4 , разом з невстановленою особою та у невстановлений досудовим розслідуванням час та при невстановлених на даний момент обставинах, але не пізніше 06.09.2022, в період часу з 15 год. 30 хв. за попередньою домовленістю, придбали, наркотичний засіб метадон, для його подальшого збуту, чим вчинили незаконне придбання наркотичного засобу. Згодом, придбаний ними наркотичний засіб метадон, перенесли до домоволодіння, яке розташоване по АДРЕСА_2 , де постійно проживає ОСОБА_4 , де і зберігали його з метою подальшого збуту.
Вчиняючи за місцем мешкання ОСОБА_4 в будинку АДРЕСА_3 , дії з підготовки їх до збуту, зважував, фасував окремими дозами та пакував у пакетики на зіп-застібці.
Підготовленні, таким чином, наркотичні засоби ОСОБА_4 , за попередньою змовою з невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою, незаконно зберігав з метою збуту за вказаною адресою, та збував наркозалежним особам.
Крім того, з метою підтвердження фактів збуту ОСОБА_4 , та невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою наркотичних засобів, визначення їх видів, реалізованої кількості, працівниками УСР ДСР НПУ здійснені негласні слідчі (розшукові) дії з використанням легендованої особи під вигаданим прізвищем ОСОБА_12 , який діяв у відповідності до постанови про проведення НС(р)Д контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, якою задокументовано епізод збуту ОСОБА_4 та невстановленою на даний час досудовим розслідуванням особою наркотичного засобу «метадон».
Так, 06.09.2022, в період часу з 15 год. 30 хв. по 15 год 46 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи біля неподалік кафе «Сілена» по вул. В. Пермська в м. Кропивницькому збув ОСОБА_12 один поліетиленовий пакетик на зіп-застібці з кристалічної речовиною, масою 0,074 гр., в якому, згідно висновку експерта №СЕ-19/112-22/7008-НЗПРАП від 08.09.2022 міститься наркотичний засіб «метадон», обіг якого обмежено. Після передачі вищезазначеного пакетику з кристалічною речовиною легендованій особі, отримав у якості сплати грошові кошти в сумі 350 грн., банкнотами, які раніше були оглянуті та вручені ОСОБА_12 для проведення оперативної закупки.
Так, 09.09.2022, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, у вчиненні незаконного придбання, зберігання з метою збуту та незаконного збуту наркотичного засобу, за попередньою змовою групою осіб, особою, яка раніше вчинила кримінальне правопорушення, передбачене статтею 309 КК України:
Причетність ОСОБА_4 у скоєнні вищевказаного кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколами допиту свідків;
- протоколом пред`явлення особи для впізнання;
- проведеними обшукам за адресами: АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 ;
- протоколами проведення НС(р)Д;
- висновками судових експертів;
- іншими матеріалами кримінального провадження.
Слідчий в клопотанні вказав, що досудовим розслідуванням встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1,3,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України .
Крім того, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочину. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до слідчого, прокурора та суд на першу вимогу. Крім того, обирати запобіжний захід відносно підозрюваного домашній арешт недоцільно, оскільки перебуваючи під домашнім арештом зможе покинути територію України та в цілому вказаний захід не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Прокурор у судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід - тримання під вартою, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що викладені у клопотанні та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, вважав, що підозра необґрунтована, а ризики стороною обвинувачення недоведені. Також вказав, що підозрюваний має на утриманні батька-інваліда 3-ї групи, крім того у підозрюваного є тяжкохворий брат. Просив відмовити у задоволенні клопотання.
Підозрюваний у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підтримав пояснення захисника.
Прокурор не заперечувала проти обставин, на які посилалися захисник та підозрюваний, а саме щодо знаходження на утриманні підозрюваного батька, який є інвалідом та тяжкохворого брата.
Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, заслухавши прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000230 від 06.05.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України (а.к. 5-11).
09.09.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).
Так, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом обшуку (а.к 25- 36), повідомленням про підозру (а.к. 37-40), протоколами НСРД (а.к. 48-49, 50, 51-52, 53, 54, 55), висновком експерта від 08.09.2022 (а.к. 56-57).
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обгрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі протии Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на данному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин данного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 307 КК України.
У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існють ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність ризиків, передбачених п.п. 3,5 ч.1 ст. 177 КК України.
Інші ризики на які посилається слідчий в клопотанні та прокурор у судовому засіданні не доведенні.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Водночас, слідчий суддя при вирішенні питання про застосування ОСОБА_4 запобіжного заходу враховує те, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (ч.5 ст.9 КПК). Так, згідно правової позиції ЄСПЛ, викладеної у пункті 80 рішення від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Таким чином, під час розгляду клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, а тому при вирішенні питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, має на утриманні батька інваліда 3-ї групи, який потребує постійного догляду, а також тяжкохворого брата, має щомісячний дохід, близько 10000 грн.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Домашній арешт являє собою позбавлення свободи в розумінні підпункту «с» пункту 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини (пункт 17 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Вітторіо та Луіджи Манчіні проти Італії», «Лавентс проти Латвії»).
З урахуванням встановлених обставин, пояснень підозрюваного, практики ЄСПЛ, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п. 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід - домашній арешт, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, в межах строку досудового розслідування.
Отже, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід домашній арешт, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , строком до 09.11.2022 року.
Покласти на ОСОБА_4 строком до 09.11.2022 року наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;
5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_4 що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Контроль за виконанням ОСОБА_4 , покладених на нього обов`язків покласти на СУ ГУНП в Кіровоградській області
Строк дії ухвали, запобіжного заходу та покладених на нього обов`язків визначити до 09.11.2022 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13