єдиний унікальний номер справи 531/1980/22
номер провадження 1-кс/531/766/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 вересня 2022 року м. Карлівка

Слідчий суддя Карлівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Карлівського відділу Решетилівської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за № 0000381, внесеного в ЄРДР 12.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185КК України, про арешт майна, -

в с т а н о в и в :
СВ ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській областіздійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000381, внесеного в ЄРДР 12.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 12.09.2022 року до чергової частини ВП № 3 Полтавського РУП ГУГП в Полтавській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про те, що в період часу з 01.03.2022 року по 10.09.2022 року невідома особа вчинила крадіжку дерев`яних шпал в кількості близько 40 шт. із території нежитлового господарства за адресою: АДРЕСА_1 .

12.09.2022 року ОСОБА_5 для проведення огляду добровільно видав працівникам поліції викрадені ним дерев`яні залізно-дорожні шпали у кількості 20 цілих з наступними розмірами: довжиною 275 см, товщиною 180 мм, шириною 250 мм та висотою 150 мм та 3 відрізки від дерев`яних шпал довжиною 75 см, товщиною 180 мм, шириною 250 мм та висотою 150 мм., які він викрав на початку вересня 2022 року із господарства АДРЕСА_1 . Після проведення огляду вказані дерев`яні шпали було вилучено.

12.09.2022 року була винесена постанова про визнання речовими доказами дерев`яних залізно-дорожніх шпал у кількості 20 цілих з наступними розмірами: довжиною 275 см, товщиною 180 мм, шириною 250 мм та висотою 150 мм та 3 відрізки від дерев`яних шпал довжиною 75 см, товщиною 180 мм, шириною 250 мм та висотою 150 мм.

Завданням арешту вказаного вище велосипеда є запобігання можливості його відчуження та забезпечення його збереження до завершення досудового розслідування в якості речового доказу і прийняття відповідного процесуального рішення.

Підставою для арешту вказаних древ`яних шпал є те, що вони являються речовими доказами, а їх відчуження може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, що в подальшому може негативно вплинути на хід досудового розслідування.

Метою накладення арешту на вищевказані дере`яні шпали є запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення.

На даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень. Оскільки накладення арешту на тимчасово вилучену річ є необхідним для запобігання можливості його подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, а також його вилучення, є необхідним для забезпечення його зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України. З метою недопущення його подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження. Враховуючи викладене, у даному випадку слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування арешту, що полягатиме у зберіганні речових доказів за місцем проживання потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 .

Також необхідно врахувати, що речовий доказ, в подальшому може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надіславши заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Власник майна, ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, надіславши заяву про розгляд клопотання без його участі.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, що визначено ч.1 ст.172 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання про арешт майна за відсутності учасників процесу.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється, оскільки в судове засідання не прибули всі особи, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Установлено, що в провадженні СВ ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській областіперебувають матеріали досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000381, внесеного в ЄРДР 12.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 12.09.2022 року до чергової частини ВП № 3 Полтавського РУП ГУГП в Полтавській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про те, що в період часу з 01.03.2022 року по 10.09.2022 року невідома особа вчинила крадіжку дерев`яних шпал в кількості близько 40 шт. із території нежитлового господарства за адресою: АДРЕСА_1 .

На обґрунтування доводів клопотання слідчим долучені: копія витягу з ЄРДР, копії рапорту; протоколи огляду; постанова про визнання речовими доказами від 12.09.2022 року та інші матеріали справи, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, 12 вересня 2022 року постановою слідчого СВ ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , визнано речовими доказами дерев`яні залізно-дорожні шпали у кількості 20 шт та 3 відрізки від дерев`яних шпал.

Таким чином, речі вилучені під час проведення огляду, підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту, вказаного в клопотаннях сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про накладення арешту - задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000381, на тимчасове вилучене майно, а саме: дерев`яні залізно-дорожні шпали у кількості 20 цілих та 3 відрізки, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_2 ., з позбавленням права відчуження та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилучених дерев`яних шпал, до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Дерев`яні залізно-дорожні шпали у кількості 20 цілих та 3 відрізки передати на відповідальне зберігання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканецю АДРЕСА_2 з правом розпоряджання та використання, які будуть зберігатись за місцем реєстрації та проживання гр. ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1