Березівський районний суд Одеської області
30.08.2022
Справа № 504/4783/18
Провадження № 1-кс/494/451/22
У Х В А Л А
про відвід судді

30 серпня 2022 р. м. Березівка
Березівський районний суд Одеської області у складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
у присутності:
прокурора Березівської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,
заявника ОСОБА_4 ,
потерпілої ОСОБА_5 ,
цивільного позивача ОСОБА_6 ,
представника потерпілої та цивільного позивача адвоката ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду заяву обвинуваченого за ч.1 ст.286 КК України ОСОБА_4 «Про відвід судді ОСОБА_8 по кримінальній справі №504/4783/18», -

в с т а н о в и в:
Заявник звернувшись із даною заявою до суду просив відвести суддю ОСОБА_8 від розгляду кримінальної справи №504/4783/18, про обвинувачення його, ОСОБА_4 , за ч.1 ст.286 КК України.
На обґрунтування поданого заявник посилався на те, що є наявність інших обставин, які вказують на те, що головуючий по справі є упередженим до нього, оскільки процесуальні рішення які приймав головуючий свідчать про особливе ставлення до нього.
Прокурор проти задоволення заяви заперечувала. Посилалася на те, що об`єктивних підстав для відводу не має, а тому заява не підлягає задоволенню.
Потерпіла, та її представник також проти задоволення поданої заяви заперечували, у своїх думках підтримали позицію прокурора.
Цивільний позивач та його представник проти задоволення поданої заяви заперечували. Пояснив суду, що обвинувачений жодного разу добровільно до суду не з`явився. Його мета затягнути розгляд провадження та уникнути від покарання.
Розглянувши подану заяву, на підставі представлених суду доказів та доведення перед судом їхньої переконливості суд вважає наступне.
У провадженні Березівського районного суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ч.1 ст.286 КК України.
Під час проведення судового розгляду головуючим по справі неодноразово застосовувались до обвинуваченого заходи процесуального примусу та запобіжні заходи, що викликає у обвинуваченого підозру в упередженості з боку головуючого, оскільки таки дії на його думку безпідставні.
Згідно ч.ч.1, 3 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу судді його розглядає іншій суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч.3 ст.35 КПК України, в нарадчій кімнаті і вмотивованою ухвалою.
Підстави для відводу судді (слідчого судді) зазначені у ст.ст.75,76 КПК України.
Так, згідно до положень ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у наступних випадках:
- якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваною, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
- якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
- якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
- за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
- у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до ч.2 ст.76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції не може брати участь у цьому ж судовому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.
Згідно до ч.5 ст. 80 КПК України відвід має бути вмотивованим, тобто повинен містити вказівки на підстави, що зумовлюють його наявність.
Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні, з наданням належних та допустимих доказів згідно положень ст.ст.85-86 КПК України.
При розгляді заяви про відвід слід врахувати, що наявною практикою ЄСПЛ визначено концептуальні підходи до тлумачення поняття неупереджності, представивши не лише змістовні характеристики цього поняття, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.
Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.
Крім того, як зазначив ЄСПЛ у справі "Гаусшильдт проти Данії" зазначається, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.
Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, при цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Як свідчить з поданої заяви про відвід та пояснень заявника у судовому засіданні він посилається на незадоволеність процесуальними рішеннями головуючого, що безспірно не свідчить про наявність упередженості, а лише вказує на його незадоволення процесуальними рішеннями головуючого.
Наявність об`єктивних доказів упередженості головуючого, суду, що розглядає питання відводу, не представлена.
За таких обставин суд вважає, що підстав для задоволення заяви про відвід не має.
Керуючись ч.1 ст.75, ч.2 ст.76, ч.ч. 1, 3 ст. 81, ст.ст.370-372, 395 КПК України, суд

у х в а л и в:
Обвинуваченому за ч.1 ст.286 КК України ОСОБА_4 у задоволенні заяви «Про відвід судді ОСОБА_8 по кримінальній справі №504/4783/18» - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:_________________________________________-