Справа № 201/2516/20
Провадження № - 1-кп/201/232/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2022 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000163 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпро, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, -

В судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачена ОСОБА_3

захисник ОСОБА_5

представник потерпілого ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ

Загальні положення та позиції сторін і потерпілого по заявленому клопотанню

1. В провадження Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000163 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч.1 ст. 367 КК України.

На початку судового розгляду прокурором було змінено обвинувачення ОСОБА_3 з ч. 1 ст. 367 КК України на ч. 3 ст. 365-2 КК України.

2. В судовому засіданні захисником подано клопотання про закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_3 на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України в зв`язку з тим, що закінчився строк досудового розслідування.

В обґрунтування клопотання захисник вказав на те, що ст. 219 КПК України визначає двомісячний строк досудового розслідування з моменту повідомлення особі про підозру в який не включено строки необхідні для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України.

Прокурором ці строки порушено, так як 26.12.2017 ОСОБА_3 було повідомлено про підозру і, відповідно, строк досудового розслідування мав завершитись 26.02.2018. Однак, 20.02.2018 прокурор зупинив досудове розслідування і поновив його 27.03.2018, надавши в той же день доручення на відкриття матеріалів досудового розслідування порядку ст. 290, 293 КПК України, використавши таким чином 56 днів досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 15.06.2018 встановлено строк на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження до 25.06.2018, а 26.06.2018 прокурором складено обвинувальний акт, тобто використано 57-й день досудового розслідування. Однак обвинувальний акт надійшов до Оржицького районного суду Полтавської області лише 03.07.2018, тобто поза межами строку досудового розслідування.

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 20.05.2019 обвинувальний акт у кримінальному провадженні було повернуто прокурору, однак акт не реєструвався в прокуратурі до жовтня 2019 року.

24.10.2019 строки досудового розслідування були продовжені до 4-х місяців, а 09.12.2019 ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, оголошено про завершення досудового розслідування, надано матеріали для ознайомлення та вручено обвинувальний акт і 12.12.2019, згідно супровідного листа, обвинувальний акт направлено до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська. Згідно розрахунків захисника, стороною обвинувачення до 12.12.2019 використано 107 днів досудового розслідування.

Обвинувальний акт надійшов до суду 13.03.2020, тобто після закінчення строку досудового розслідування, що є підставою для закриття кримінального провадження згідно п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

3. Прокурор подав письмове заперечення проти клопотання захисника, яке підтримав в судовому засіданні. В своїх запереченнях прокурор вказав на необґрунтованість клопотання захисника так як строк досудового розслідування на момент направлення обвинувального акту до суду не закінчився. Так, у вказаному кримінальному провадженні 26.12.2017 складено повідомлення про підозру ОСОБА_3 у вчиненні злочину, яке вручено 27.12.2017. Отже строк досудового розслідування почав свій відрахунок з 28.12.2017. В період з 20.02.2018 по 27.03.2018 досудове розслідування було зупинене і 27.03.2018 сторону захисту було повідомлено про завершення досудового розслідування, тобто строк досудового розслідування припинив відраховуватись.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 15.06.2018 встановлено строк стороні захисту на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження до 25.06.2018, а 26.06.2018 прокурором складено обвинувальний акт, який вже 27.06.2018 направлено до Оржицького районного суду Полтавської області.

Далі змінювалась підсудність кримінального провадження і 20.05.2019 ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області обвинувальний акт повернуто прокурору. Після надходження обвинувального акту до прокуратури, 24.09.2019 досудове розслідування було поновлено і 25.09.2019 заступником прокурора Полтавської області винесено постанову про продовження строку досудового розслідування до шести місяців, тобто до 25.01.2020.

09.12.2019 прокурором повідомлено сторону захисту про завершення досудового розслідування, того ж дня складено та вручено обвинувальний акт, а 12.12.2019 обвинувальний акт направлено до суду. Таким чином строки досудового розслідування не закінчились, а отже закриття провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України недопустиме.

Також прокурор вважає, що клопотання захисника не може бути вирішено під час судового розгляду, так як системний аналіз ст. 284, 314 КПК України свідчить, що це питання може бути вирішено виключно у підготовчому судовому засіданні.

4. Представник потерпілого підтримав позицію прокурора та додатково вказав, що клопотання захисника адресоване не суду, а судді що унеможливлює його вирішення.

На підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України може бути закрите лише кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР після введення в дію Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017, який було введено 15.03.2018. Так як кримінальне провадження № 0000163 внесено до ЄРДР до 15.03.2018, то правила п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України на нього не поширюються, а отже клопотання захисника задоволено бути не може.

Більш того, таке клопотання вирішується судом виключно в підготовчому судовому засіданні про що чітко вказано в ст. 314 КПК України і не може бути вирішено під час судового розгляду, що є додатковою підставою для відмови в задоволенні клопотання захисника.

Також представник потерпілого звернув увагу не неточності в датах повідомлення про підозру, продовження строку досудового слідства та завершення досудового розслідування викладені в клопотання захисника та на те, що строк досудового розслідування до направлення обвинувального акту до суду не сплив, так як всі дії було вчинено в межах цього строку і обвинувальний акт скеровано до суду також у межах строків досудового розслідування.

Фактичні обставини встановлені судом під час розгляду клопотання

5. В судовому засіданні із наданих суду документів встановлено, що 27.12.2017 ОСОБА_7 ( ОСОБА_3 ) повідомлено про підозру у вчинення злочинів передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч. 3 ст. 206-2 КК України в межах кримінального провадження № 0003723, відомості про яке внесені до ЄРДР 17.10.2017, що підтверджується копією повідомлення про підозру від 26.12.2017, а отже з 28.12.2017 розпочав відлік строк досудового розслідування, яке повинно бути закінчено протягом двох місяців.

Сторонами не надано документу, який би вказував на те, що з кримінального провадження № 0003723 виділене кримінальне провадження № 0000136 від 15.02.2018, однак з повідомлення про підозру та постанови слідчого від 20.02.2018 видно, що описані одні й ті ж обставини встановлені під час досудового розслідування, а з п. 1, 2 розділу ІІ Реєстру матеріалів досудового розслідування вказано про винесення 15.02.2018 постанови про виділення матеріалів досудового розслідування в окреме провадження та відображення цих відомостей в ЄРДР, що дозволяє дійти висновку, що таке виділення мало місце 15.02.2018, що також не оспорювалось сторонами в судовому засіданні.

Отже, постановою слідчого від 20.02.2018 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000136 від 15.02.2018 зупинене у зв`язку з хворобою підозрюваної, а 27.03.2018 постановою начальника СУ досудове розслідування було відновлене.

В цей же день, згідно п.п. 64-67 розділу ІІ Реєстру матеріалів досудового розслідування, змінено кваліфікацію дій, змінено повідомлення про підозру та відкрито стороні захисту матеріали в порядку ст. 290 КПК України.

26.06.2018 прокурором затверджено обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчинення злочинів передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 206-2 КК України, який було отримано Оржицьким районним судом Полтавської області 03.07.2018, що видно з копії обвинувального акту та супровідного листа до нього.

6. 24.09.2019 заступником прокурора Полтавської області досудове розслідування поновлене після повернення обвинувального акту до прокуратури на підставі ухвали Гребінківського районного суду Полтавської області від 20.05.2019, що видно з постанови заступника прокурора Полтавської області від 25.09.2019. Цією постановою від 25.09.2019 заступник прокурора Полтавської області продовжив строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до шести місяців, тобто до 25.01.2020 року.

09.12.2019 ОСОБА_9 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри на ч. 1 ст. 367 КК України і в цей же день повідомлено про завершення досудового розслідування, що видно з копії повідомлення про підозру та повідомлення про завершення досудового розслідування.

09.12.2019 прокурором затверджено обвинувальний акт (т. 1 а.с. 1) та 12.12.2019 зареєстровано відправлення обвинувального акту до суду, що видно з реєстраційно-контрольної картки та супровідного листа до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (т. 1 а.с. 18).

Однак, з цього ж листа видно, що обвинувальний акт до суду надійшов лише 13.03.2020, тобто більш ніж через три місяці після його направлення. При тому, що обвинувальний акт не був направлений поштою, а отриманий канцелярією суду нарочно, так як відсутній конверт, що підтверджував би поштове відправлення.

Оцінка суду

7. Оцінюючі встановлені факти з доводами сторін кримінального провадження і потерпілих, суд вважає, що для вирішення клопотання захисника, суд має відповісти на три питання:

І. Чи підлягає застосуванню п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, який введено в дію з 15.03.2018 до відносин, що виникли у даному кримінальному провадженні?

ІІ. Якщо відповідь на перше питання позитивна, то чи закінчився строк досудового розслідування у кримінальному провадженні на момент надходження обвинувального акту до суду?

ІІІ. Якщо відповідь на друге питання позитивна, то чи має право суд під час судового розгляду вирішувати клопотання захисту про закриття провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України?

8. Відповідаючи на перше питання, суд приходить до таких висновків.

Станом на 17.10.2017 день внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне провадження № 0003723, в межах якого ОСОБА_8 вперше повідомлено про підозру у вчинені тяжких злочинів 07.12.2017 - частина перша 219 КПК України передбачала, що досудове розслідування повинно бути закінчено протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину. Частина друга цієї норми передбачала можливість продовження цього строку для тяжких злочинів до дванадцяти місяців. Пункт другий частини другої ст. 294 КПК України надавав право керівнику регіональної прокуратури або його першим заступникам продовжувати строк досудового розслідування до шести місяців.

При цьому пункт п`ятий частини першої ст. 3 КПК України визначав, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

В своїй сукупності ці норми говорили про те, що досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей до ЄРДР і не має строків до повідомлення особи про підозру у вчиненні злочину. Лише після такого повідомлення, досудове розслідування обмежується строком у два місяці.

При цьому КПК України не містило норми, яка б врегульовувала наслідки закінчення строків досудового розслідування після повідомлення особи про підозру у вчиненні злочину.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 внесено зміни у ст. 219, 284 КПК України.

Так, статтею 219 КПК України встановлено строк досудового розслідування не лише для кримінальних проваджень у яких особу повідомлено про підозру, а й для тих у яких такого повідомлення не відбулось. Визначено чіткі строки для кримінальних проваджень у яких повідомлення про підозру не відбулось та у яких особу повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень в залежності від їх тяжкості.

Також додано п. 10 до ч. 1 ст. 284 КПК України, яким фактично вперше у КПК закріплено наслідки закінчення строку досудового розслідування, якими має бути виключно закриття кримінального провадження.

Пунктом 4 § 2 розділу 4 Закону № 2147-VIII встановлено, що ці зміни не мають зворотньої дії в часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін.

Вказаний Закон набрав чинності 15.12.2017, а зміни п. 10 до ч. 1 ст. 284 КПК України введено в дію 15.03.2018.

В КПК України не існує поняття «відомості про кримінальне правопорушення внесені в ЄРДР».

Однак, згідно ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Згідно п. 1 параграфу 1 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудового розслідування, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 (далі- Положення), реєстр - створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.
Згідно п. 1 параграфу 2 Положення 1 до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування або за місцем проведення досудового розслідування (частина п`ята статті 36, частина сьома статті 214, статті 216, 218 КПК України); прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво; дату затримання особи; обрання, зміну та скасування запобіжного заходу (статті 176-178, 200, 202, 492, 493, 508 КПК України); час та дату повідомлення про підозру, зміну повідомлення про підозру, особу, яку повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (частина четверта статті 278, стаття 279 КПК України); час та дату складання повідомлення про підозру, особу, стосовно якої складено повідомлення про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність у разі неможливості повідомлення такій особі про підозру з об`єктивних причин (стаття 277 КПК України); юридичну особу, щодо якої можуть застосовуватися заходи кримінально-правового характеру (частина восьма статті 214 КПК України); дату та підставу здійснення (скасування) спеціального досудового розслідування (частина шоста статті 297-4 КПК України); зупинення та відновлення досудового розслідування (частина четверта статті 280, частина друга статті 281, частина третя статті 282 КПК України); оголошення розшуку підозрюваного (стаття 281 КПК України); об`єднання та виділення матеріалів досудових розслідувань (стаття 217 КПК України); продовження строків тримання під вартою та досудового розслідування (статті 197, 199, 219, 294 КПК України); встановлені, відшкодовані матеріальні збитки, суми пред`явлених позовів у кримінальному провадженні, вартість арештованого майна; закінчення досудового розслідування (частина третя статті 283 КПК України); інші відомості, передбачені первинними обліковими документами.
Таким чином, із системного аналізу вищевказаних положень законодавства, виходить, що відомості про кримінальне правопорушення внесені в ЄРДР - це інформація про факти і обставини у кримінальному провадженні внесення яких до ЄРДР передбачено КПК України та Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудового розслідування.
Зокрема, дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.4 ст.278 КПК України) - це стосується і повідомлення про підозру (ч.1 ст.279 КПК України). Тобто, інформація про повідомлення про підозру також є відомостями про кримінальне правопорушення внесеними в Єдиний реєстр досудових розслідувань, а тому, якщо зазначені відомості були внесені до ЄРДР після 15.03.2018 року, незалежно від того, існувало ЄРДР до 15.03.2018 року або ні, то необхідно керуватись положеннями п.10 ч.1 ст.284 КПК України в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року.
У даному кримінальному провадженні № 0000163 в якому відомості до ЄРДР були внесені 15.02.2018, ОСОБА_9 повідомлено про зміну підозри 09.12.2019.

Оскільки в п. 4 Прикінцевих положень Закону №2147-VIII від 03.10.2017 йдеться не про відомості про початок досудового розслідування, або перші, початкові відомості внесенні в ЄРДР, а про відомості про кримінальне правопорушення внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після ведення в дію цих змін, то для застосування п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України визначальною є не дата, коли було розпочато досудове розслідування, а дата внесення до ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню, визначених Положенням.
Враховуючи те, що відомості до ЄРДР у кримінальному провадженні №0000163 щодо зміни повідомлення про підозру були внесені 09.12.2019 року, тобто після введення в дію змін згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017 року, то у даному кримінальному провадженні можливо застосовувати положення п.10 ч.1 ст.284 КПК України в редакції вказаного Закону, який передбачає як підставу для закриття кримінального провадження закінчення строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.
На користь цього висновку, слід згадати рішення ЄСПЛ справі «Щокін проти України», яким визначено концепцію якості закону, яка вимагає щоб закон був чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону» і в разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто, вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.
Таким чином, відповідаючи на перше питання, суд приходить до висновку, що п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України підлягає застосуванню у даному кримінальному провадженні.

9. Відповідаючи на друге питання про те, чи закінчився строк досудового розслідування у кримінальному провадженні на момент надходження обвинувального акту до суду, суд приходить до наступного висновку.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст. 8 Конституції) і кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. (ст. 8 КПК)

З доповіді «Верховенство права», схваленої на 86-му пленарному засіданні 2526 березня 2011 року Європейською комісією «За демократію через право» (Венеційська комісія) визначено основні елементи верховенства права, задля можливості його практичного застосування, до яких відносяться законність та юридична визначеність.

Законність в національному праві знайшла своє відображення в ст. 19 Конституції та ст. 9 КПК, які визначають, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними, а усі суб`єкти права знали як наслідки своєї поведінки, так і наслідки поведінки інших учасників правовідносин.

Так, п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено поняття досудового розслідування як стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Статтею 219 КПК України визначено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

З дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців.

При цьому строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України не включається у вказані вище строки.

Отже вказаними нормами доволі чітко і неоднозначно визначено поняття досудового розслідування і його строк, який у даному випадку завершується 25.01.2020. Цей строк має бути дотриманий слідчим і прокурором, оскільки останні, як вже вказувалось вище, зобов`язані в силу приписів ст. 19 Конституції і ст. 9 КПК неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства

Водночас, цей строк дає можливість особі, яка притягується до кримінальної відповідальності, не перебувати у стані невизначеності і розуміти, що завершення цього строку тягне за собою або ж направлення справи до суду, або ж закриття провадження.

Отже встановлення цього строку і його додержання є гарантією реалізації принципу юридичної визначеності і, відповідно, верховенства права.

Згідно ст. 283 КПК України прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру звернутися до суду з обвинувальним актом.

Статтею 291 КПК України визначені вимоги до обвинувального акту і, зокрема, обов`язок прокурора додати до обвинувального акту розписку підозрюваного про отримання копії обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування

Згідно ст. 293 КПК України одночасно з переданням обвинувального акта до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику.

Вказаними нормами врегульовано порядок звернення до суду з обвинувальним актом, який має бути передано до суду у найкоротший строк, однак з огляду на приписи ст. 291 КПК не раніше отримання розписки від підозрюваного про отримання копії обвинувального акту.

Чинний КПК України не містить визначення поняття найкоротший строк, однак з аналізу вимог ст. 28, 113, 116 КПК можна дійти висновку, що це об`єктивно необхідний строк для виконання певної дії прокурором, який має розраховуватись з урахуванням, зокрема, складності кримінального провадження.

Аналіз наданих суду і описаних у пункті 5 документів не дозволяє прийти до висновку про дотримання/недотримання строків досудового розслідування до направлення обвинувального акту до Оржицького районного суду Полтавської області, так як відсутні документи, які підтверджують період ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК України, а тому суд не дає оцінки цим обставинам..

В той же час, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, який не направлено проти життя чи здоров`я особи 09.12.2019 (див п. 6), при цьому строк досудового розслідування визначений постановою заступника керівника регіональної прокуратури мав закінчитись 25.01.2020 (див п. 6).

09.12.2019 прокурором затверджено обвинувальний акт, вручено його стороні захисту, а 12.12.2019 зареєстровано відправлення обвинувального акту до суду, який надійшов до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська лише 13.03.2020, тобто більш ніж через три місяці після його направлення. При тому, що обвинувальний акт не був направлений поштою, а отриманий канцелярією суду нарочно, так як відсутній конверт, що підтверджував би поштове відправлення.

Згідно судової практики, викладеної зокрема в ухвалі ККС ВС від 15.03.2021 у справі № 676/6116/18 моментом звернення до суду з обвинувальним актом є дата його надходження безпосередньо до суду, а не дата вказана у супровідному листі.
Виходячи з викладеного можна дійти висновку, що фактичне направлення акту до суду 13.03.2020 не можна назвати таким, що відбулось у найкоротший строк і звернення до суду з обвинувальним актом відбулось очевидно поза межами строку досудового розслідування, який закінчився 25.01.2020.

Таким чином, відповідаючи на друге питання, суд приходить до висновку, що на момент звернення з обвинувальним актом до суду закінчився строк досудового розслідування у кримінальному провадженні.

10. Відповідаючи на третє питання про те, чи має право суд під час судового розгляду вирішувати клопотання захисту про закриття провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, суд приходить до наступних висновків.

Пунктом 10 ч. 1 ст. 284 КПК України передбачено обов`язок суду закрити провадження у справі в разі якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 КПК України.

Частинами 2, 3, 4, 7, 9 ст. 284 КПК України визначено суб`єкти, які мають право прийняти рішення про закриття провадження та частково процедуру такого закриття з підстав визначених п. 1-9-1 ч. 1 ст. 284 КПК України та не визначено процедуру закриття з підстав передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Пункт 2 ч. 3 ст. 314 КПК України наділяє суд правом у підготовчому судовому засіданні закрити провадження у випадку встановлення підстав передбачених п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.
Однак, в той же час КПК не містить обмежень для вирішення цього питання в будь-який час до виходу суду до нарадчої кімнати, що підтверджено в висновком викладеним в постанові ККС ВС від 26.05.2020 у справі № 556/1381/18 де вказано, що чинне кримінальне процесуальне законодавство не містить обмежень щодо закриття кримінального провадження на будь-якій стадії процесу (до виходу суду в нарадчу кімнату для постановлення рішення по суті).
Таким чином, відповідаючи на третє питання, суд приходить до висновку, що суд має право вирішувати клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України на будь-якій стадії судового розгляду до видалення суду до нарадчої кімнати.

11. Підводячи підсумок, суд приходить до висновку, що оскільки прокурор звернувся з обвинувальним актом до суду поза межами строку досудового розслідування, що описано в п. 9, у цьому провадженні підлягає застосуванню п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, що описано в п. 8 в незалежності від стадії судового провадження, що описано в п. 10, то кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України підлягає закриттю на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 284 КПК України.

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження № 0000163 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України закрити на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Повний текст ухвали буде оголошено 22.04.2022 о 15:00 годин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана сторонами кримінального провадження до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом семи діб з дня проголошення ухвали суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1