Справа № 185/3567/22
Провадження № 1-кс/185/687/22
У Х В А Л А
30 травня 2022 року м.Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні з використанням відеоконференцзв`язку в залі суду в м.Павлограді клопотання слідчого СВ Ізюмського РУП ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій сфері об`єднаних сил ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження №0000309 від 22.05.2022 року, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Житомир, громадянина України, який має середню-спеціальну освіту, військовослужбовець ЗСУ в/ч НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

Згідно поданого клопотання слідчий за погодженням з прокурором просить обрати відносно ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_6 , будучи військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України, 22.05.2022, близько 11:30 год. в період дії воєнного стану, який введено Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, знаходився біля домоволодіння, яке розташовано за адресою: АДРЕСА_3 , в цей момент у ОСОБА_6 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна з даного домоволодіння.

Згідно клопотання, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна поєднаний із проникненням у житло, в умовах воєнного часу, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи діяти саме таким чином, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом пошкодження вікна, ОСОБА_6 проник всередину домоволодіння, звідки таємно викрав мобільний телефон «Samsung Galaxy SMJ100h-PS», мобільний телефон «НТС Desire 200», музичну колонку «Tronsmart Т6», портативний зарядний пристрій «ML20800», що належать ОСОБА_8 , після чого покинув місце злочину, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням у житло, вчинене в умовах воєнного стану.

22.05.2022 о 15:00 год. ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

24.05.2022 о 12:15 год. ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення - злочину.

В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання, просили задовольнити, прокурор просив визначити максимальний розмір застави, вказали, що обрання домашнього арешту позбавить можливості проведення необхідних слідчих дій, оскільки підозрюваний не має постійного місця проживання у Харківській області, а транспортного сполучення в умовах війни з іншими областями не має, підозрюваний володіє спеціальними навичкам, пройшов спеціальну військову підготовку, що збільшує ризик впливу на свідків, потерпілу. Прокурор посилався, що ОСОБА_6 раніше було притягнуто до кримінальної відповідальності, проте відповідних доказів в підтвердження не надав.

В судовому засіданні підозрюваний вказав, що заперечує свою вину, просить відмовити в задоволенні клопотання, вказав, що крадіжку не вчиняв, має на утриманні неповнолітніх дітей, просив відправити його на війну. На питання прокурора ОСОБА_6 підтвердив, що раніше притягався до кримінальної відповідальності, проте відповідних доказів в підтвердження не надав.

Також ОСОБА_6 повідомив суд, що до нього було застосовано фізичне насильство при затриманні, проте на даний час синця не видно, оскільки пройшов деякий час.

Слідчий та прокурор вказали, що заяви про застосування фізичного насильства до ОСОБА_6 не отримували, тому перевірка не була проведена.

Захисник вказала, що клопотання не підтверджує обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, прокурор просить заставу, яка є непомірною для підзахисного. Просила застосувати цілодобовий домашній арешт за фактичним місцем проживання підозрюваного.

Розглянувши клопотання, слідчий суддя встановив наступне: матеріали кримінального провадження, на які посилалися прокурор, слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою, а обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, як на те посилається слідчий, прокурор, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ. Так, у справі Феррарі-Браво проти Італії № 9627/81 від 14.03.1984 Суд зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

У п. 48 рішення Чеботарь проти Молдови № 35615/06 від 13.11.2007 Європейський Суд з прав людини зазначив Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність її настання, підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового слідства та суду, має слабкі соціальні зв`язки, оскільки твердження ОСОБА_6 , що у нього на утриманні перебувають неповнолітні діти не підтверджено доказами, діти мають інше прізвище, крім того останній підозрюється у вчиненні корисливого злочину в умовах воєнного стану.

Слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків переховування від слідства, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, потерпілу.

Недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, обґрунтовано в клопотанні тим, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, вказаним в клопотанні.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органу досудового розслідування, може продовжити займатись злочинною діяльністю, незаконно впливати на потерпілу, свідків у даному кримінальному провадженні, все це свідчить про неможливість запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Беручи до уваги положення ч. 4, 5 статті 182, пункту 5 частини другої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, враховуючи матеріальне становище підозрюваного, класифікацію кримінального правопорушення, розмір завданої шкоди, суд вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 74430 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Вказаний розмір застави не є завідомо непомірним для підозрюваного.

Згідно з п.2 ч.6 ст.206 КПК України якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177, 182, 183, 193-194, 196-198, 206, 309, 395 Кримінального процесуального кодексу України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Ізюмського РУП ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, погоджене прокурором Чугуївського відділу Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій сфері об`єднаних сил ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження №0000309 від 22.05.2022 року - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 15 години 00 хвилин 20 липня 2022 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з 15-00 години 22 травня 2022 року.

Строк дії ухвали до 15-00 години 20 липня 2022 року.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити про взяття під варту ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , родичів останнього.

Зобов`язати орган досудового розслідування провести дослідження фактів щодо застосування до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , насильства під час його затримання.

Визначити суму застави у розмірі 74430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень, які необхідно внести на депозитний розрахунковий рахунок № UA0017442, банк отримувача Державна казначейська служба України, м.Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26239738, код банку отримувача (МФО) 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 30 травня 2022 року у справі № 185/3567/22 (провадження № 1-кс/185/687/22) відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до спливу терміну тримання під вартою.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ. Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) Прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) Не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.

У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1