Справа № 691/205/22
Номер провадження 1-кс/699/48/22
УХВАЛА
про повернення скарги
22.03.2022 м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчих Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:
До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Черкаського апеляційного суду надійшла подана до Городищенського районного суду Черкаської області скарга ОСОБА_2 від 09.03.2022 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зі змісту скарги вбачається, що оскаржується бездіяльність слідчих Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

За змістом поданої скарги ОСОБА_2 вказує на те, що 07.03.2022 він звернувся до поліції з заявою про озброєний напад невідомими особами приблизно після 17 год. на його сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував зі знайомою жінкою у машині на території с. Валява Черкаського району Черкаської області.

Син заявника разом зі знайомою перебував у машині на одній з вулиць села Валява. До цього автомобіля під`їхав темно-червоний автомобіль «Нива», у якому було двоє чоловіків. З машини вийшов озброєний помповою рушницею чоловік, підійшов до машини, де був син заявника з жінкою. Незнайомий чоловік пересмикнув затвор рушниці та наказав синові заявника вийти з машини, що останній і зробив. Невідомий чоловік наказав синові заявника надати машину до огляду. Син пояснив що у вікна все видно, бо машина не має закритого багажника, але чоловік у дуже жорсткій формі, погрожуючи зброєю, наказав відкрити двері і син був змушений виконати його вимоги. Побачивши, що у машині нічого нема, чоловік пішов геть, сів у свою машину та поїхав.

Пізніше син заявника дізнався, що той чоловік був ОСОБА_4 , який мешкає у селі Валява, а про другого учасника події нічого не відомо.

Скаржник вважає, що описані ним події підпадають під ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, тобто за попередньою змовою групою осіб було вчинено розбій.

Тому про дану подію ОСОБА_2 повідомив поліцію за телефоном 102 (реєстраційний номер у журналі № 122 від 07.03.2022). Однак всупереч положенням ст. 214 КПК України станом на дату подачі скарги заявник не отримав повідомлення про внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

За змістом прохальної частини скарги заявник просить:

-зобов`язати слідчого внести до ЄРДР заяву ОСОБА_2 та повідомити останньому її номер через електронну пошту;

-розглянути скаргу без присутності ОСОБА_2 , так як у державі карантинні заходи та воєнний стан;

-прийняти окрему ухвалу щодо бездіяльності слідчого, який з корупційних мотивів приховує злочин.

У порядку автоматичного розподілу вказана скарга надійшла на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

Разом з тим, у провадженні слідчого судді ОСОБА_1 раніше перебувала ідентична скарга ОСОБА_2 , подана 09.03.2022 до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області. У результаті розгляду у задоволенні цієї скарги було відмовлено. На даний час вказана ухвала слідчого судді не набрала законної сили, оскільки скаржник ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження.

Зокрема у вказаному порядку може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування

При цьому, положеннями КПК України не визначена територіальна підсудність скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, оскарження яких регламентоване главою 26 цього Кодексу.

Однак, виходячи зі змісту положень п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 6 ст. 9, ч. 2 ст. 132 КПК України, скарги в порядку ст. 303 КПК України подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування кримінального провадження, якого стосується скарга.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається, згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

За приписами ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Відповідно до статей 22, 26 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК України.

Разом з тим, ураховуючи зміст поданих ОСОБА_2 скарг та правовий висновок ККС ВС, викладений в ухвалі від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к, відповідно до якого суд констатував, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права.

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами. Водночас варто зазначити, що законодавець все ж здійснює послідовне закріплення процесуальних запобіжників від можливої недобросовісності та зловживання процесуальними правами учасників судового розгляду.

Таким чином до загальних положень судового розгляду до проявів зловживання процесуальними правами слід віднести подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

На думку слідчого судді до проявів зловживання процесуальними правами слід віднести одночасне звернення до різних судів зі скаргами, які є аналогічними (ідентичними) за своїм змістом. Тому та обставина, що 09.03.2022 ОСОБА_2 звернувся з однією і тою самою скаргою до Городищенського районного суду Черкаської області та до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області є проявом такого зловживання.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться крім іншого:

- верховенство права та законність;

- доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень;

- змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості;

- забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно з ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Положеннями ст. 303 КПК України забезпечується право осіб на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, водночас презумуючи загальноправові принципи обов`язковості судових рішень та заборони зловживання процесуальними правами, вказана скарга підлягає поверненню скаржнику без розгляду.

Разом з тим слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу скаржника, що під час дії воєнного стану, як особливого періоду, необхідно з посиленою увагою дотримуватися приписів чинного, у тому числі кримінально-процесуального, законодавства. Ураховуючи введений в країні воєнний стан та суттєве збільшення навантаження на суддів як носіїв судової влади, подання безпідставних скарг (заяв), які за законом мають розглядатися як невідкладні, може бути розцінено як підривна діяльність в державі.
Керуючись ст.ст. 38, 303-304, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчих Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути скаржнику без розгляду.

Копію ухвали разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами направити скаржнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, установленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_1