КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

7 вересня 2022 року суддя-доповідач судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_1 , ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від 20.05.2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від 02.05.20229 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
ОСОБА_2 подав до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на вказану ухвалу слідчого судді, в якій просить її скасувати та постановити нову ухвалу.
Вказана апеляційна скарга містить образливі висловлювання на адресу працівників органів прокуратури.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 дійшла висновку, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників. Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють.
У постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.
Аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19.
Відповідно до ч.1 ст. 11 КПК України під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

З огляду на те, що зміст апеляційної скарги ОСОБА_2 суперечить основним засадам (принципам) кримінального провадження та його завданню, вважаю, що вона не може бути розглянута апеляційним судом та підлягає поверненню.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.399 КПК України суддя-доповідач повертає апеляційну скаргу, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді апеляційної інстанції.
Керуючись ч.3 ст. 399 КПК України,

УХВАЛИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_3 від 20.05.2022 року повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції.
Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя ОСОБА_1