Справа № 495/2745/22
№ провадження 1-кс/495/1000/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 травня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Татарбунари Одеської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
27.05.2022 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , поданого в рамках кримінального провадження №0000456 від 22.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в невстановленому слідством місці та невстановлений час незаконно придбав та за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, зберігав речовину рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом.
22 квітня 2022 року в період часу з 12 години 10 хвилин до 12 години 50 хвилин ОСОБА_4 перебуваючи на розі вул. Скальська та вул. Івана Кожедуба в м. Татарбунари Білгород-Дністровського району Одеської області, діючи з прямим умислом, направленим на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свої діянь, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою отримання прибутку та покращення свого матеріального становища від продажу особливо небезпечного наркотичного засобу, отримав від ОСОБА_8 , грошові кошти в сумі 150 гривень, за збут одного полімерного згортку з особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом, тим самим ОСОБА_4 незаконно збув ОСОБА_8 особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс.
Після чого, ОСОБА_8 частину придбаного наркотичного засобу канабісу вжив шляхом паління, та в подальшому 22.04.2022 року був зупинений працівниками поліції, які виявили та вилучили згорток фольги з вмістом особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу. Маса канабісу у висушеному стані становить 0,17 г.
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання, з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу.
В подальшому, ОСОБА_4 , в невстановленому слідством місці та невстановлений час незаконно придбав та за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, зберігав кристалічну речовину білого кольору, яка є наркотичним засобом, обіг якого обмежено метадон.

11 травня 2022 року о 20 годині 19 хвилин ОСОБА_4 перебуваючи на території будинку АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом, направленим на незаконний збут наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадону, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свої діянь, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою отримання прибутку та покращення свого матеріального становища від продажу наркотичного засобу метадону, умисно, повторно, отримав від громадянина Садового ОСОБА_9 , грошові кошти в сумі 600 гривень (одна купюра номіналом 500 гривень та одна купюра номіналом 100 гривень) за збут одного згортку з наркотичним засобом метадоном, тим самим ОСОБА_4 незаконно збув один згорток громадянину ОСОБА_8 з наркотичним засобом, обіг якого обмежено метадоном. Кількісний вміст метадону в кристалічній речовині склав 0,113 г.
Після чого, 11 травня 2022 року о 20 годині 31 хвилин громадянин ОСОБА_8 , добровільно видав працівникам поліції один полімерний згорток з наркотичним засобом, обіг якого обмежено метадоном. Кількісний вміст метадону в кристалічній речовині склав 0,113 г.
Метадон включений в «Перелік наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затверджений Постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, та внесений до списку наркотичних засобів, обіг яких обмежено (Таблиця ІІ, Список № 1).
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання, з метою збуту, а також незаконний збут наркотичних засобів, вчинене повторно.
В подальшому, ОСОБА_4 , в невстановленому слідством місці та невстановлений час незаконно придбав та за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, зберігав речовину рослинного походження, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом.
26 травня 2022 року о 10 годині 25 хвилин ОСОБА_4 перебуваючи на вулиці біля будинку АДРЕСА_1 , діючи з прямим умислом, направленим на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабісу, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, умисно, повторно, з метою отримання прибутку та покращення свого матеріального становища від продажу особливо небезпечного наркотичного засобу, отримав від громадянина ОСОБА_8 , грошові кошти в сумі 600 гривень (3 купюри номіналом 100 гривень та 6 купюр номіналом 50 гривень) за збут трьох полімерних згортків з особливо небезпечним наркотичним засобом канабісом, тим самим ОСОБА_4 незаконно збув ОСОБА_8 особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс.
Після чого, 26 травня 2022 року о 10 годині 38 хвилин громадянин ОСОБА_8 , добровільно видав працівникам поліції три полімерних згортки з особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом.
Таким чином ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання, зберігання, з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, вчинене повторно.
26 травня 2022 року на підставі ст. 276 КПК ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 307 ч. 2 КК України.
Згідно статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, в тому числі у зв`язку з введенням воєнного стану, може покинути територію України маючи паспорт громадянина України для виїзду за кордон; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_4 є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
З метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, а також проведення і завершення досудового розслідування провадження слідчий просив обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» терміном на 60 днів.
2 Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання та застосувати більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
3 - Мотивація суду.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 , яке було подано в рамках кримінального провадження № 0000456 від 22.04.2022 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
В рамках кримінального провадження №0000456 на підставі зібраних в ході досудового розслідування доказів 26 травня 2022 року на підставі ст. 276 КПК ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Татарбунари Одеської області, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , громадянину України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 307 ч. 2 КК України.
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих правопорушень підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду від 11.05.2022; пго справі № протоколом огляду добровільно наданого предмету від 11.05.2022; висновком експерту /№СЕ-19/116-22/6658-НЗПРАП від 16.05.2022; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 26.05.2022; протоколом огляду добровільно наданого предмету від 26.05.2022; протоколом обшуку від 26.05.2022; висновком експерту №СЕ-19/116-22/5654-НЗПРАП від 16.05.2022; протоколами допиту свідків від 22.04.2022.
Указом Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_10 від 24.02.2022 №64/2022 та Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Збройних Сил Російської Федерації проти України, на всій території України запроваджено воєнний стан з 05:30 години 24.02.2022 строком на 30 діб, дію якого було продовжено відповідним указом Президента України.
26 травня 2022 року о 11 годині 03 хвилин, ОСОБА_4 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст.8 КПК України).
Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину та зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, можна дійти висновку, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.307 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що ОСОБА_4 може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, через те, що особа не працює, не має постійного місця проживання, підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких, та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а отже є достатньо підстав вважати, що ОСОБА_4 може здійснити спроби переховуватись від органів досудового розслідування;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки допитано у якості свідків осіб, місце знаходження яких ОСОБА_11 відоме, тому перебуваючи на волі він може впливати на них з метою зміни ними своїх показів, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім того, зважаючи на особу підозрюваного, його антисоціальні зв`язки, у органу досудового розслідування є достатньо підстав вважати, що він зможе перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, тобто наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до вироку Татарбунарського районного суду Одеської області від 09.01.2019 по справі №515/53/18 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.
Досліджуючи зазначені ризики слідчий суддя, ґрунтуючись на положеннях ст.8 КПК України, зазначає, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та який застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризик того, що обвинувачений буде перешкоджати належному відправленню судочинства, не може оцінюватись абстрактно, факт такого перешкоджання має бути підтверджено доказами (Becciev v.Moldova (Бекчієв проти Молдови), §59).
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»
(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.
Дослідивши зазначені ризики слідчий суддя зазначає, що в клопотанні слідчим належним чином не обґрунтовано ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, прокурором в судовому засіданні також не було надано належного обґрунтування в частині щодо якого саме майна існує зазначений ризик.
Разом з тим, оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, в частині можливості переховування, незаконного впливу на свідків, вчинення інших правопорушень слідчий суддя вважає, що до підозрюваного ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим у клопотанні зазначається, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу ОСОБА_4 не зможе запобігти зазначеним вище ризикам. Зокрема, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави є недоцільним, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання, а також те, що він перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, офіційно не працює, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваним запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є «достатніми» та «відповідними».
Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого з моменту затримання.
3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
Згідно з п.3 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 1 січня 2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481 гривень.
Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
При визначенні ОСОБА_4 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).

Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення №2 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_12 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, тобто до 24.07.2022 включно.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 26.05.2022 року.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 27.05.2022 складає 74 430,00 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- з`являтися до слідчого Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області або прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури за їх викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого проживання;
- не відлучатися за межі м.Татрбунари Білгород-Дністровського району Одеської області;
- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;
- заборонити відвідувати кафе, бари та інші місця, де здійснюється продаж алкогольних напоїв на розлив;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1