СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1595/22
ун. № 759/6264/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2022 року Слідчий суддя Святошинського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000092 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про накладення арешту на майно,-
встановив:
До суду надійшло клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000092 від 06.05.2022 року, про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме на документи та речі, вилучені в ході проведення обшуку у нежитловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса АДРЕСА_1 ), де розташована Гостомельська селищна військова адміністрація.
Вказане клопотання обґрунтовується тим, щопПрокурорами відділу Київської обласної прокуратури здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000092 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України.
У ході досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні встановлено, що наприкінці квітня 2022 року (точної дати та часу у ході досудового розслідування не встановлено) невідомими особами без наявності належних дозвільних документів здійснено вирубування зелених насаджень (дерев сосни та акації) на території парку «Щасливий» в АДРЕСА_2 .
Вказана подія набула значного суспільного резонансу серед жителів Гостомельської громади, які неодноразово намагалися припинити діяльність з вирубування зелених насаджень на території парку, оскільки вирубування дерев на їх думку, проводилось без попереднього обстеження комісією за участю спеціалістів Державної екологічної інспекції Столичного округу.
Разом з тим, відповідно до інформації Гостомельської селищної військової адміністрації головою зазначеної адміністрації видано розпорядження від 28.04.2022 № 25 про видалення зелених насаджень, відповідно до якого вирішено видалити аварійні дерева, що загрожують життю та здоров`ю громадян, породи сосна, на території парку «Щасливий» в АДРЕСА_1 .
У ході подальшого з`ясування обставин вчинення кримінального правопорушення допитано свідка ОСОБА_4 , який повідомив, що видалення зелених насаджень проводилося через їх аварійність та за результатами обстеження комісії, створеної розпорядженням начальника Гостомельської селищної військової адміністрації від 27.04.2022 № 22. Крім того, останнім надано копії розпорядження від 27.04.2022 № 22 про створення комісії по обстеженню зелених насаджень, акту обстеження зелених насаджень від 28.04.2022, ордеру на видалення зелених насаджень від 28.04.2022 та розпорядження начальника Гостомельської селищної військової адміністрації від 28.04.2022 № 25 «Про видалення зелених насаджень».
Разом з тим, у ході допиту свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 встановлено, що вони неодноразово приймали участь у спільних нарадах у начальника військової адміністрації у травні 2022 року, на яких неодноразово ставили питання щодо відсутності вказаних актів обстеження зелених насаджень. Зазначене може свідчити про підроблення вищевказаних документів чи видання їх вже після здійснення видалення зелених насаджень.
Таким чином, на даний час існують підстави вважати, що незаконна вирубка дерев відбулась у тому числі на підставі підроблених документів.
Більше того, відповідно до актів обстеження парку «Щасливий» від 28.04.2022 видаленню підлягали 248 дерев.
Натомість, оглядом місця події від 16.05.2022, проведеним за участю спеціалістів Державної екологічної інспекції Столичного округу та ДСЛП «Київлісозахист», встановлено факт вирубування 573 дерев.
Слід зазначити, що процедура та підстави видалення зелених насаджень регулюються Порядком видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045.

Так, відповідно до п. 2 вищевказаного Порядку, видалення зелених насаджень здійснюється у разі:

-виконання підготовчих і будівельних робіт на об`єктах відповідно до статей 35-37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

-знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самосійних і порослевих дерев з діаметром кореневої шийки не більше 5 сантиметрів;

-ліквідації аварійної ситуації на інженерних мережах населеного пункту; відновлення світлового режиму в житловому приміщенні, що затіняється деревами;

-проведення ремонтних та експлуатаційних робіт в охоронній зоні повітряних ліній електропередачі, на трансформаторній підстанції і розподільному пункті системи енергопостачання, мережі водо-, теплопостачання та водовідведення, телекомунікаційній і кабельній електромережі;

-досягнення деревом вікової межі;

-провадження господарської діяльності на території розсадників з вирощування декоративних дерев та кущів;

-ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації.

Пунктом 3 указаного Порядку визначено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється:

-за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера (крім випадків, передбачених п.п. 7-10 цього Порядку);

-на підставі документів, визначених статтями 35-37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

-За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень.

Під час формування складу комісії компетентний орган протягом двох днів після надходження заяви надсилає запити до територіального органу Держекоінспекції, власника земельної ділянки (користувача), балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень, щодо можливості їх участі в роботі комісії. Територіальний орган Держекоінспекції та заінтересовані організації у п`ятиденний строк після надходження запиту надсилають компетентному органу в письмовій формі повідомлення про включення свого представника до складу комісії. Після надходження повідомлень компетентний орган протягом трьох днів днів затверджує склад комісії. У разі надходження повідомлень про відмову від участі представників територіального органу Держекоінспекції та заінтересованих організацій склад комісії затверджується без таких представників. У процесі визначення стану зелених насаджень та відновної вартості зелених насаджень, які видаляються на підставі одного з документів, визначених статтями 35-37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», до складу комісії включається представник фізичної або юридичної особи, яка має намір щодо забудови території.

Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню, за формою, затвердженою Мінрегіоном. Відновна вартість зелених насаджень визначається згідно з методикою, затвердженою Мінрегіоном. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Кожному члену комісії надається один примірник акта. У разі відсутності представника територіального органу Держекоінспекції у складі комісії один примірник акта у триденний строк надсилається до територіального органу Держекоінспекції.

Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці.

Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.

Ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню.

Відновна вартість за видалення аварійних та сухостійних дерев не сплачується.

Таким чином, видалення зелених насаджень на вищезазначених земельних ділянках можливе виключно у випадку комісійного їх обстеження компетентною комісією, а також винесення відповідного рішення сільською радою чи видання ордеру на їх видалення.

Разом з тим, відповідно до показів свідків у даному кримінальному провадженні жодного комісійного обстеження дерев у дійсності не проводилось. Більше того, видалено 573 дерева, а не 248, які визнані аварійними відповідно до акту комісії.

Таким чином, у діях невстановлених на даний час осіб вбачаються окремі ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
10.06.2022 в період часу із 10 год. 25 хв. до 13 год. 57 хв. на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва проведено обшук нежитлових приміщень, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса АДРЕСА_1 ), де розташована ІНФОРМАЦІЯ_1 , де виявлено та вилучено:
1. Ордер на видалення зелених насаджень від 28.04.2022 на 1 арк.;
2. Розпорядження від 28.04.2022 за №25, за підписом начальника селищної військової адміністрації ОСОБА_7 на 1 арк.;
3. Розпорядження від 27.04.2022 за №22, за підписом начальника селищної військової адміністрації ОСОБА_7 на 1 арк.;
4. Акту обстеження зелених насаджень від 28.04.2022 юна 1 арк.;
5. Системний блок марки «Vinga» із серійним номером: НОМЕР_1 із зарядним пристроєм;
Вилучення системного блоку обумовлено необхідністю призначення комп`ютерної-технічної експертизи, з метою встановлення дати створення документів щодо вирубки зелених насаджень, та інших обставин, з метою підтвердження або спростування факту незаконної вирубки лісу.

В ході проведення обшуку володільцям вказаних документів надано можливість скопіювати документи та інформацію, що міститься на системному блоці, з метою забезпечення безперервного функціонування Гостомельської селищної військової адміністрації.
Вилучені вищевказані документи є прямим доказом незаконного рішення про вирубку зелених насаджень на території парку «Щасливий» в АДРЕСА_1 .
10.06.2022 постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_8 , вказані речі та документи визнано речовим доказом, оскільки останні відповідають вимогам ст. 98 КПК України.
Відповідно до п. 1.1 Наказу Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).
Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.
Таким чином, в органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на примірники оригіналів вилучених документів у зв`язку з необхідністю проведення судових почеркознавчих експертиз та належного долучення вищевказаних матеріалів суду у якості документу як то передбачено ст. 99 КПК України.

У зв`язку вище викладеним, для забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно та документи, що передбачено п. 1 ч. 2 ст. 170, ч. 3 ст. 170 КПК України.

Прокурор до суду не з"явився, просив розглянути клопотання у його відсутність.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи із наступного.
Згідно з ч.1 ст.131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для накладення арешту на вищевказане майно, оскільки прокурором доведено, що, у разі незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, існують ризики приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, пересування, передачі, відчуження цього майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-
ухвалив:
Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000092 від 06.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про накладення арешту на майно, задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, а саме на документи та речі, вилучені в ході проведення обшуку у нежитловому приміщенні, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (фактична адреса АДРЕСА_1 ), де розташована Гостомельська селищна військова адміністрація, а саме:

- Ордер на видалення зелених насаджень від 28.04.2022 на 1 арк.;

- Розпорядження від 28.04.2022 за №25, за підписом начальника селищної військової адміністрації ОСОБА_7 на 1 арк.;

- Розпорядження від 27.04.2022 за №22, за підписом начальника селищної військової адміністрації ОСОБА_7 на 1 арк.;

- Акту обстеження зелених насаджень від 28.04.2022 юна 1 арк.;

- Системний блок марки «Vinga» із серійним номером: НОМЕР_1 із зарядним пристроєм.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1