УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20.10.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001417 від 08.12.2021 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кілія, Кілійського району, Одеської області, громадянки України, українки, з професійно-технічною освітою, офіційно не працюючої, незаміжньої, зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Досудовим розслідуванням встановлено, ОСОБА_5 достовірно розуміючи небезпечні наркотичні властивості канабісу, маючи умисел на незаконне виготовлення та зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту, зірвала вирощені нею кущі рослин коноплі та перенесла їх за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де шляхом висушування та подрібнення, виготовила із них особливо небезпечних наркотичний засіб, обіг якого заборонено канабіс, та, розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, стала незаконно зберігати його у вказаному будинку, з метою збуту.

У подальшому, 18.10.2022 року в період часу з 06 год. 04 хв. по 09 год. 50 хв. проведено санкціонований обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено речовину рослинного походження сіро-зеленого кольору у кількості приблизно 3 (три) кг.

Далі, в ході проведення даної слідчої дії, судовим експертом-криміналістом СУ ГУНП в Одеській області проведено відбір зразка вияленої речовини та проведено експрес-тест із використанням детектору «Marijuana/HashishIdenta», який виявив, що надана на дослідження речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом.

Крім того, відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду «Просудову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів,психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів»: «…про умисел на збутнаркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорівможе свідчити як відповідна домовленість з особою, яка придбала ці засобичи речовини, так й інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їхрозмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, щоособа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх; тощо».

Таким чином, про умисел ОСОБА_5 назбут наркотичних засобів свідчать такі обставини, як, зокрема, те, що остання наркотичні засоби не вживає, але виготовляє та зберігає їх.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками: виготовлення, зберігання з метою збуту, особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, а саме канабісу.

2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Звернув увагу на відсутність стійких соціальних зв`язків у підозрюваної та встановлених ризиків. Заявлений у клопотанні розмір застави, який перевищує розмір, передбачений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, прокурор обґрунтував тим, що підозрювана займається вказаною діяльністю тривалий час, відомості до ЄРДР внесені 08.12.2021 року, проводилось досудове розслідування, негласні слідчі ( розшукові )дії, під час яких підтверджено тривалий час скоєння правопорушення збуту наркотичних засобів. Під час обшуку за місцем проживання підозрюваної вилучено велику кількість речовини рослинного походження, яка направлена на експертизу. Тривалий час скоєння вказаного злочину - збуту, вказує на певні матеріальні заощадження, які отримані не законно.Застосування розміру застави, який визначений за санкцією статті 307 ч.2 КК України враховуючі матеріальне становище підозрюваної, не буде достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Захисник підозрюваної заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра є необґрунтованою, його підзахисна не вчиняла правопорушення за яке їй повідомлено про підозру. Те, що було вилучено під час обшуку їй не належить. Просив відмовити в задоволені клопотання та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Підозрювана підтримала думку захисника, зазначивши, що вину не визнає, з підозрою не згодна, та жодних кримінальних правопорушень не вчиняла.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
Як вбачається з клопотання, 18.10.2022 року на підставі ухвали слідчого судді, було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 ,в подальшому останню було затримано (відповідно до ст.207, 208 КПК України), що підтверджується протоколом затриманням, наявним в матеріалах клопотання.
19.10.2022 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за кваліфікуючими ознаками: виготовлення, зберігання з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабіс.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:
-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 10.12.2020 року, за яким останній підтверджував причетність підозрюваної до здійснення даної діяльності;
-проведеними негласними слідчими (розшуковими) діями аудіо-, відео контролем особи, накладенням арешту на кореспонденцію, огляд і виїмкою кореспонденції,зняттям інформації з електронних комунікаційних мереж, зняттям інформації з електронних інформаційних систем, спостереженням за особою та місцем (протокол за результатами проведення негласних слідчо-розшукових заходів від 18.05.2022 року; протокол про результати проведення негласної слідчої (розшукової)дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 17.06.2022 року;
-висновок експерта щодо проведення судової експертизи наркотичних засобів № СЕ-19/116-22/8758/НЗПРАП від 14.07.2022 року (відповідно до якого речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом);
-висновок експерта щодо проведення судової експертизи № СЕ-19/116-22/10853-НЗПРАП від 17.08.2022 року (відповідно до якого, досліджувана речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом);
-висновок експерта щодо проведення судової експертизи № СЕ-19/116-22/11916-НЗПРАП від 17.08.2022 року (відповідно до якого, досліджувана речовина рослинного походження є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом);
-висновок експерта щодо проведення судової експертизи № СЕ-19116-22/14280-НЗПРАП від 21.09.2022 року (відповідно до якого досліджувана речовина є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом);
-проведеним обшуком (протокол обшуку від 18.10.2022 року).
Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти

або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
При розгляді клопотанні сторони обвинувачення, слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винноюу вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик у вигляді можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Розглядаючи ризик переховування підозрюваної в контексті практики Європейського суду з прав людини, слід звернути увагу на наступне: підозрювана є незаміжньою, дітей на утриманні не має та є безробітною. Підозрюється у виготовленні,зберіганні з метою збуту наркотичних засобів. На систематичність даної діяльності вказують зібрані докази, а також той факт, що в ході обшуку, проведеного за місцем проживання ОСОБА_5 , було вилучено речовину рослинного походження у значних кількостях приблизно 3 (три) кг. Саме це підтверджує регулярність здійснюваної неправомірної поведінки підозрюваною, до того ж вказана діяльність є такою, що ймовірно приносить незаконний дохід останній.

Все вищевказане в сукупності свідчить про відсутність у підозрюваної стабільних соціальних зв`язків та обґрунтовує ризик переховування.
Враховуючи також те, що в рамках означеного кримінального провадження за підозрою ОСОБА_5 на теперішній час не встановлено та не допитано всіх свідків, покази, яких мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, а також вони не допитані в судовому засіданні, не проведений ще повний обсяг всіх судових експертиз, що також вказує на можливість впливу підозрюваної на експертів та свідків, які надають покази, щодо незаконної діяльності підозрюваної, та деякі з них є знайомі підозрюваній, проживають з підозрюваною в одному місті.
З огляду на вищевказане, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу на свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Оскільки ОСОБА_5 , перебуваючи не під вартою, може здійснювати вплив на вказаних осіб з метою зміни їх показів чи відмову від них, а також надавати неправдиві висновки.

Зважаючи на те, що досудове розслідування триває та станом на теперішній час органом досудового розслідування не встановлено всіх осіб, причетних до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, так, ОСОБА_5 , перебуваючи не під вартою, матиме можливість підтримувати зв`язок із такими особами, тим самим сприяти переховуванню від органів досудового розслідування та, як наслідок, ухилення від кримінальної відповідальності за вчинені кримінальні правопорушення. Отже, ризик, зазначений у п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, на теперішній час також існує.
Посилаючись на те, що підозрювана ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та офіційно не працевлаштована, а збут наркотичних речовин, вірогідно, є єдиним джерелом доходу ОСОБА_5 , такі обставини засвідчують наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.
4.3. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваною обов`язків.
З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваною ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявних в рамках означеного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останньої більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.
4.4. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваній розміру застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Разом з цим, відповідно до абзацу другого ч. 5 ст. 188 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або

особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Досудовим розслідуванням встановлено, що діяльність, здійснювана ОСОБА_5 , є систематичною, тривалою, прибутковою та такою, що можна вважати джерелом доходу для підозрюваної. Слідчий суддя враховує даний факт при визначенні розміру застави.
Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину (до даної категорії належить підозрювана), складає від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 198 480 грн. Проте, вказаний розмір застави не здатний забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків. Встановлені в судовому засіданні обставини як вчинення злочинів, так і особи підозрюваної, вказують на виключний випадок.
Так, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, обставини інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на її спосіб життя, встановлені в ході розгляду даного клопотання ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що у даному випадку доцільним є застосування до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу з призначенням застави у розмірі 500 (п`ятсот) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 240 500 гривень.
На думку слідчого судді, саме вказаний розмір застави буде в повній мірі гарантувати належну процесуальну поведінку підозрюваної, у випадку її внесення, під загрозою звернення вказаного розміру застави в дохід держави за наявності відповідних для цього підстав (ч. 8 ст. 182 КПК України).
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194-196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001417 від 08.12.2021 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 15.12.2022 року, включно, в межах строку досудового розслідування.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання ОСОБА_8 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 500 (п`ятсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 240 500 (один мільйон двісті сорок тисяч п`ятсот) гривень.
Роз`яснити підозрюваній, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрювануКоломієць ОСОБА_9 строком до 15.12.2022 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками та учасниками у даному кримінальному провадженні;
5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
6. носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1