У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/2010/22

№ 1-кс/183/501/22

20 травня 2022 року місто Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Новомосковської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному 19 травня 2022 року за №0000409, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Новомосковська Дніпропетровської області, громадянину України, який має середню освіту, холостому, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, не працюючому, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участі:

слідчого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

слідчий звернувся з вказаним клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , за ч. 4 ст. 185 КК України строком на 60 днів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання вказує таке.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 18 травня 2022 року приблизно о 02 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 проходив поблизу домоволодіння АДРЕСА_3 , та побачив на території вказаного домоволодіння гаражне приміщення.
В цей час та місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене в умовах воєнного стану.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 знаходячись поблизу домоволодіння за вищевказаною адресою, приблизно о 02 годині 05 хвилин, діючи умисно, з корисливих мотивів, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, вчиняючи злочин повторно, в умовах воєнного стану, переліз через металеві ворота, тим самим незаконно проник на територію домоволодіння, де, за допомогою фізичної сили пошкодив пенопласт у віконній рамі гаражного приміщення та через утворений отвір у віконній рамі проник до гаражного приміщення за вищевказаною адресою, де відшукав та зібрав електроінструменти, а саме: електричний заточний станок марки Зеніт ЗСТ-150/350; кутову шліфувальну машинку марки Маkita моделі 9565 CVR 125mm, придбану в 2017 році; електричну дриль марки Маkita моделі 8450; електричну дриль марки ИЭ-1211э та електричну дриль марки ИЭ-1022 А-1, належні потерпілій ОСОБА_7 та визначивши дане майно об`єктом свого злочинного посягання, поклав у знайдений мішок вказаний електроінструмент та викрав вказане майно.
Після чого, ОСОБА_5 з викраденим майном, покинув місце скоєння злочину, розпорядившись ним на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_7 матеріальну шкоду.
Умисні дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.
19.05.2022 вказаний факт, внесено до ЄРДР за №0000409 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
19.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.
Слідчий зазначає, що є достатньо підстав вважати підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтованою, вчинене ним кримінальне правопорушення віднесене до категорії тяжких злочинів, за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років. Крім того, вважає наявними ризики, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим підозрюваному неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий підтримав своє клопотання та, посилаючись на ті ж підстави, просив його задовольнити.
Прокурор підтримав клопотання слідчого, посилаючись на положення ст.ст. 183, 184 КПК України вказував на наявність права на звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на наявність підстав для задоволення клопотання. Також, враховуючи особу підозрюваного, вважає такий запобіжний захід необхідним для забезпечення підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Не заперечував проти визначення розміру застави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотанні. Вказував на відсутність ризиків, передбачених п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. У підозрюваного є постійне місце проживання, а відсутність офіційного працевлаштування не може свідчити про те, що він немає коштів для існування. Він ніколи не ухилявся від явки до слідчого органу або суду. Вважає, що якщо є обґрунтована підозра у скоєнні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України то достатнім буде застосувати до нього цілодобовий домашній арешт.
Підозрюваний в судовому засіданні повністю підтримав свого захисника, зазначив, що він дійсно був затриманий за підозрою у вказаному кримінальному правопорушенні 19 травня 2022 року близько 13-30 години, йому повідомили та вручили підозру, а також клопотання про застосування запобіжного заходу. Однак ризики, на які посилається слідчий і прокурор, передбачені п. 1, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України відсутні. Крім того за станом здоров`я, він повинен перебувати у лікарні, що позбавить його можливості отримати медичну допомогу належну в разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя, дослідивши заявлене клопотання, вислухавши доводи слідчого. прокурора, захисника, пояснення підозрюваного, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, з урахуванням ч. 1 ст. 177, ст. 178, ст. 184 КПК України, вважає його обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Так, під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яке віднесено законом до категорії тяжких, виходячи з наявних доказів та процесуальних документів, а саме: витягу з ЄРДР про внесення відомостей про кримінальне правопорушення, внесене 19 травня 2022 року до ЄРДР за №0000409 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України; протоколу огляду місця події від 18.05.2022; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 від 19.05.2022; протоколу огляду речей від 19.05.2022; пред`явленням по фото особи ОСОБА_5 свідку ОСОБА_8 від 19.05.2022; протоколу огляду речей від 19.05.2022; пред`явленням по фото особи ОСОБА_5 свідку ОСОБА_9 від 19.05.2022; протоколу огляду речей від 19.05.2022; протоколу огляду речей від 19.05.2022; пред`явленням по фото особи ОСОБА_5 свідку ОСОБА_10 від 19.05.2022; пред`явленням по фото особи ОСОБА_5 свідку ОСОБА_11 від 19.05.2022; протоколу слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 .
19 травня 2022 року у кримінальному провадженні №0000409 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі Ilijkov v. Bulgariaвід 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

В той же час в судовому засіданні не доведений ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених вище, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей та осіб похилого віку не має, офіційно не працює, проживає один, а тому не має міцних соціальних зв`язків, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке віднесено законом до категорії тяжких.

Розглядаючи позицію захисника щодо не обґрунтованості підозри, як підставу для відмови у застосуванні запобіжного заходу, слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв для її визначення. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 20.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р. наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
При цьому, слідчий суддя враховує, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 19 липня 2022 року, а відтак, оскільки слідчий суддя дійшов про обґрунтованість клопотання слідчого щодо необхідності застосування запобіжного заходу, строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає застосуванню до означеної дати.

Також, при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Усе вищенаведене є беззаперечною підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з відсутністю підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та застави, оскільки враховується майновий стан ОСОБА_5 , те що він не працює та не має законних коштів на внесення застави.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним застосувати підозрюваному найбільш тяжкий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначеного раніше ризику.
Крім того, у відповідності з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 ; майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який було проаналізовано раніше, слідчий суддя вважає, що розмір застави у вигляді 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб повинний достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
У разі внесення підозрюваним застави, слідчий суддя вважає, що на підозрюваного ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 16 липня 2022 року включно.

Визначити розмір застави у відношенні ОСОБА_5 у вигляді 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме в розмірі 99240 грн.

У разі внесення підозрюваним ОСОБА_5 застави, покласти на останнього наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду на кожний виклик; не відлучатися із населеного пункту, а саме з міста Новомосковська Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора та суду.

Копію ухвали направити для виконання начальникові Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокуророві Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області та начальникові Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)».

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 20 травня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1