Справа № 626/1545/22
Провадження № 1-кс/626/699/2022
УХВАЛА

04 вересня 2022 року м.Красноград

Слідчий суддя Красноградського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , секретаря ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м.Красноград Харківської області, українця, громадянина України, не працює, не одруженого, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не засудженого відповідно до ст.89 КК України, у вчиненні кримінальних правопорушень за ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України ,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Красноградського РВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 .

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України, за таких обставин.

02.09.2022 до чергової частин Красноградського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що в с.Піщанка Красноградського району 02.09.2022 о 16-й годині 25 хвилин невідома особа здійснила крадіжку кабелю, який належить АТ "Укртелеком", крім того 02.09.2022 о 21-й годині 50 хвилин ОСОБА_6 на вулиці Тітова в с.Піщанка Красноградського району, діючи в умовах воєнного стану, з прямим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, по корисливим мотивам, виявив та демонтував приблизно 45 метрів кабелю, що належить АТ "Укртелеком", з метою його викрадення, але був викритий та затриманий працівниками поліції.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.09.2022 о 16-й годині ОСОБА_6 на вулиці Тітова в с.Піщанка Красноградського району , діючи в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", з прямим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, по корисливим мотивам, виявив та демонтував 15 метрів кабелю марки "ТППепЗ 100*2*0,5" , що коштував 2998 грн, що належить АТ "Укртелеком", після чого розпорядився викраденим на власний розсуд. Також підозрюваний о 21-й годині 50 хвилин, діючи повторно, перебуваючи на вулиці Тітова в с.Піщанка Красноградського району, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні", з прямим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, по корисливим мотивам, виявив та демонтував 12 метрів кабелю електрозв`язку марки "ТППепЗ 50*2*0,5", 12 метрів кабелю електрозв`язку марки "ТППепЗ 100*2*0,5", 12 метрів кабелю електозв`язку марки "МКС 7*4*1,2", що належить АТ "Укртелеком", загальною вартістю 6982 грн. Після чого ОСОБА_6 намагався залишити місце вчинення злочину, але був викритий та затриманий працівниками поліції, кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від волі підозрюваного.

У діях ОСОБА_6 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення яких передбачена ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України. 02.09.2022 року вказаний факт було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000541 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4ст.185 КК України та за ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України

Прокурор просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому слід врахувати, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування, впливати на свідків і потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення. У судовому засіданні прокурор та слідчий наполягали на задоволенні клопотання, тому що є відповідні ризики передбачені ст. 177 КПК України, які підтверджуються наданими до суду матеріалами клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 свою провину за ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України визнав та просив застосувати до нього менш сувору міру запобіжного заходу, посилаючись на своє щире каяття і розуміння хибності своєї попередньої поведінки. Не заперечував факт вчинення крадіжки кабелю 02.09.2022 в с.Піщанка Красноградського району. Захисник клопотав про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного висновку: органом досудового розслідування Красноградського РВП ГУНП в Харківській області 02.09.2022 року внесена інформація за № 0000541 до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України. Письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручене 03 вересня 2022 року, допитано свідків, потерпілого.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров"я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. У відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключного у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 КПК України.

Відповідно до п.3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.185, ч.3 ст.15 ч.4 ст.185 КК України .

Суд враховує, що сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_6 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він є громадяниним України, має зареєстроване та постійне місце проживання, родину, відомості про попередні судимості та притягнення до кримінальної відповідальності відсутні. З цих підстав, є незначним ризик того, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду або вчинить інше кримінальне правопорушенняу.

При цьому суд звертає увагу, що не надано доказів того, що існують ризики, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

У відповідності до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м"яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе, передбачені пунктом 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м"який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що стороною обвинувачення не було доведено, що наявним ризикам не можливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, серед яких, зокрема, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

При вирішенні питання щодо переліку обов`язків, які необхідно покласти на підозрюваного, слідчий суддя також враховує тяжкість, предмет та спосіб вчинення кримінального правопорушення, наявність у підозрюваного постійного місця проживання, достатність запобіжного заходу для запобігання ризику перешкоджання кримінальному провадженню.

У відповідності до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає, що не надано достатніх доказів щодо необхідності застосування до підозрюваного такого суворого запобіжного заходу як взяття під варту і можливо застосувати стосовно ОСОБА_6 більш м"який запобіжний захід. На думку слідчого судді, саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З урахуванням вимог ч. 7 ст. 194 КПК України, відповідно до якої обов"язки, передбачені частиною пятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців, а також враховуючи положення ст. 219 КПК України, строк дії покладених на підозрюваного обов`язків слід визначити до 02 листопада 2022 року.

На підставі ст.ст.176,177,178,181,183,184,193,194,196,309 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання слідчого Красноградського РВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_6 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту, в період часу з 22-ї години до 06-ї години до 02 листопада 2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; утримуватися від спілкування зі свідками; в період часу з 22-ї години до 06-ї години не залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк перебування під домашнім арештом ОСОБА_6 до 02 листопада 2022 року.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники поліції, що здійснюють контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з"являтися у житлове приміщення цієї особи, вимагати надавати будь-яких пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього судом обов`язків.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1