Справа № 359/4428/22
Провадження № 1-кс/359/1010/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 липня 2022 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні без технічної фіксації клопотання слідчого слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000743, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому зазначив, що 07 липня 2022 року о 03 год. 23 хв. до чергової частини відділення поліції №2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, зі служби «102» надійшло телефонне повідомлення ОСОБА_5 , з приводу нанесення ОСОБА_6 тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Дане повідомлення було зареєстровано до ЖЄО ВП№2 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області за №2780 від 07.07.2022.

Виїздом слідчо-оперативної групи ВП №2 Бориспільського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області, слідчим СВ ОСОБА_8 , 07.07.2022 у період часу з 06 год. 16 хв., по 06 год. 23 хв., в порядку ч. 3 ст. 233 КК України, проведено огляд території домоволодіння (з усіма надвірними будівлями та спорудами), що за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки існувала реальна загроза, що ОСОБА_6 знаючи про суворість покарання в разі доведення його вини, у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення (злочину), може знищити майно, яке має доказове значення в кримінальному провадженні.

В ході огляду виявлено та вилучено об`єкти, які використовувалися, як засіб вчинення злочину, є предметом кримінального правопорушення та потребують подальшого дослідження.

07 липня 2022 року вилучені об`єкти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, про що винесена відповідна постанова.

Беручи до уваги, що на вказаних речах та об`єктах збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення, які в подальшому можуть бути використані як доказ під час судового розгляду, необхідно накласти арешт на вказане майно.

Слідчий слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. В поданому клопотанні просив його розглянути без його участі. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання про, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України засобом забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який полягає у тимчасовому позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3-1) можливість спеціальної конфіскації (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України), 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Обов`язок доведення необхідності застосування цього засобу забезпечення та цілі накладення арешту на майно перед слідчим суддею покладено на прокурора, слідчого.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна повинно мати законні підстави та мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити, та накласти арешт на вилучене майно.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-172 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

З метою збереження слідів вчинення кримінального правопорушення, які в подальшому можна використати як доказ під час досудового розслідування та судового розгляду, накласти арешт шляхом заборони користування, розпоряджання та відчуження, на майно, вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 07 липня 2022 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: кухонний ніж з рукояткою коричневого кольору, на якій наявна речовина бурого кольору; шорти сірого кольору з плямами речовини бурого кольору; нічну сорочку білого кольору з голубими полосами; нічну сорочку з різнокольоровим забарвленням, з наявними плямами речовини бурого кольору; бавовняну кофту сірого кольору, з плямами речовини бурого кольору; змиву речовини бурого кольору з підлоги у веранді; змиву речовини бурого кольору зі стіни біля розетки; змиву речовини бурого кольору з вхідних дверей.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1