1Справа № 335/2284/22 1-кс/335/1037/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна
22 квітня 2022 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна,
ВСТАНОВИВ:
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою, раніше судимою за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення і перевиховання не став, вчинив новий злочин за наступних обставин.
Так, 20.04.2022 року, близько 22 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, скориставшись тим, що за його діями не спостерігають сторонні особи, перебуваючи біля буд. АДРЕСА_1 , де шляхом підняття ролету та розбиття скла проник до приміщення кіоску, який розташований напроти КНП «МЛЕ та ШМД» ЗМР, здійснив крадіжку майна, яке належить потерпілій ОСОБА_6 .
В період часу з 01 год. 00 хв. до 01 годину 21 хвилин 21.04.2022 року, за адресою АДРЕСА_1 проведено огляд місця події в ході якого вилучено:
-Пачки цигарок «Pavideone» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff clasic» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Прима люкс № 6» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Прима люкс № 8» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «West red» в кількості 8 штук;
-Пачки цигарок «Camel yellow» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Camel blue» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff Reach» в кількості 3 штук;
-Пачки цигарок «Marlboro gold» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff Gold» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans 25» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans blue» в кількості 18 штук;
-Пачки цигарок «West silver xl» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Marlboro red» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans red 25» в кількості 9 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff reach blue» в кількості 17 штук;
-Пачки цигарок «Bond blue» в кількості 14 штук;
-Пачки цигарок «lady la blue» в кількості 20 штук;
-Пачки цигарок «Capri Lianco» в кількості 8 штук;
-Паки соку «Rich» обємом 0,5 літрів в кількості 5 штук.
Слідчий зазначає, що є підстави вважати, що згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, вилучені під час огляду місця події предмети та речі містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Отже, метою арешту майна, тимчасово вилученого 21.04.2022 року, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів.
Підставою арешту майна відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, є те що, вищевказане майно відповідає критеріям передбаченим ст. 98 КПК України.
Вважаючи, що тимчасово вилучене майно може містити сліди скоєння злочину, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, на думку органа досудового розслідування виникла необхідність накласти на нього арешт з метою попередження можливого пошкодження, відчуження чи знищення вказаного майна.
Таким чином, слідчий просив накласти арешт на майно із забороною його використання, відчуження, розпорядження з метою проведення необхідних досліджень та подальших судових експертиз.
В судове засідання прокурор, слідчий та особа, в якої вилучене майно ОСОБА_6 не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином, надіслали до суду заяви про розгляд клопотання без їх участі.
Відповідно до ч. 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках - дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.
Вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя зазначає наступне:
Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 Кримінального процесуального кодексу України, до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Згідно ч. 3 - ч. 5 статті 132 Кримінального процесуального кодексу України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься, зокрема й арешт майна, не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до пункту 7 частини 2 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до частини 1 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно вимог пункту 1 частини 2 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів
За змістом частини 3 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 1 статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом
У клопотанні слідчий вказав, що метою накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено в ході огляду місця події, є збереження речових доказів, а саме запобігання їх пошкодженню, відчуженню чи знищенню вказаного майна. Підставою для арешту майна є наявність достатніх підстав вважати, що вилучене майно може містити сліди скоєння злочину, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження,
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.
Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.
Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.
Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.
Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.
Керуючись статтями 2, 7, 16, 40-1, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, фактичним власником якого є ОСОБА_6 , а саме на:
-Пачки цигарок «Pavideone» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff clasic» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Прима люкс № 6» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Прима люкс № 8» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «West red» в кількості 8 штук;
-Пачки цигарок «Camel yellow» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Camel blue» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff Reach» в кількості 3 штук;
-Пачки цигарок «Marlboro gold» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff Gold» в кількості 4 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans 25» в кількості 10 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans blue» в кількості 18 штук;
-Пачки цигарок «West silver xl» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Marlboro red» в кількості 7 штук;
-Пачки цигарок «Rothmans red 25» в кількості 9 штук;
-Пачки цигарок «Davidoff reach blue» в кількості 17 штук;
-Пачки цигарок «Bond blue» в кількості 14 штук;
-Пачки цигарок «lady la blue» в кількості 20 штук;
-Пачки цигарок «Capri Lianco» в кількості 8 штук;
-Паки соку «Rich» об`ємом 0,5 літрів в кількості 5 штук, що полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим відділу поліції, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.
Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст. 174 КПК України.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому (дізнавачеві), прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Текст ухвали складено 22.04.2022 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1