1Справа № 335/2131/22 1-кс/335/1641/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2022 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням в інтересах ОСОБА_4 , в якому просить скасувати арешт з транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , ключів від запалювання транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , накладений ухвалою слідчого судді по справі № 335/2331/22 провадження 1-кс/335/986/2022.
В обґрунтування клопотання зазначено, в провадженні ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000163 від 07.04.2022 року, з правовою кваліфікацією ст. 290 КК України.
Відповідно до матеріалів кримінального провадження, 07.04.2022 року працівниками поліції було вилучено транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , ключі від запалювання до нього та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 .
08.04.2022 року дізнавач сектору ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя з клопотанням про накладення арешту на вилучене майно.
В подальшому, 11.04.2022 року слідчим суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя задоволено клопотання дізнавача та накладено арешт на майно, про що винесено ухвалу по справі № 335/2131/22 провадження 1-кс/335/986/2022.
Станом на сьогоднішній день сторона захисту вважає, що обставини, які вказують на необхідність подальшого арешту автомобіля не існують, а тому такий арешт може бути скасований судом з наступних підстав.
Так, відповідно до матеріалів кримінального провадження, дізнавачем надано правову кваліфікацію за ч. 1 ст. 290 КК України та зазначено, що під час огляду транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено ознаки підробки.
Разом з цим, судом при задоволенні клопотання про арешт майна дізнавача, не взято до увагів, що відповідно до ст. 233 КПК України, «Ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше лише за добровільною згодою особи, яка ним володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті… Під іншим володінням особи розуміється транспортний засіб…»
Таким чином, на думку адвоката є очевидним той факт, що дізнавач за погодженням з прокурором, прокурор, зобов`язаний був звернутися до слідчого судді з клопотанням про отримання дозволу на огляд чи обшук транспортного засобу в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України після його проведення, або в порядку ст. 234 КПК України до його проведення, однак такі дії вчинено не було.
Більш того, відповідно до матеріалів кримінального провадження, клопотання з яким звертався дізнавач до суду про накладення арешту на майно, дізнання вважає. Що існує достатньо підстав для розумних підозр вважати, що транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 має елемент підробки та являється засобом вчинення кримінального правопорушення, що само по собі не є можливим за правовою кваліфікацією за ст. 290 КК України. Проте, в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які відомості, які слугували підставою так вважати. За таким твердженням сторони обвинувачення, кримінальне провадження повинно було б мати правову кваліфікацію за ст. 290, ч. 1 ст. 358 КК України, а не ч. 1 ст. 290 КК України (хоча ст. 290 КК України взагалі не має розподілу на частини).
Для сторони захисту залишається загадкою, підробка чого: ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу (що є кваліфікуючими ознаками) відбулася у вказаному транспортному засобу, оскільки в матеріалах клопотання про накладення арешту на майно про це не вказувалося.
Крім того, постанова слідчого про визнання речовим доказом не має для суду преюдиціального значення.
З моменту вилучення майна минув досить значний проміжок часу, який на думку захисника, є більше ніж достатнім для підтвердження взагалі факту складу злочину, передбаченого ст. 290 КК України.
Посилаючись на викладені обставини, заявник стверджує, що не існує необхідність в подальшому застосуванні такого виду забезпечувального заходу як арешт майна.
В судове засідання заявник не з`явився, 01.07.2022 року пода через канцелярію сду заяву про розгляд справи у його відстуність. На задоволенні клопотання наполягає у повному обсязі.
Прокурор чи дізнавач в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання сповіщалися своєчасно та належним чином. Дізнавач 01.07.2022 року до початку судового засідання подала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. За змістом заяви, просить клопотання задовольнити.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
У зв`язку з надходженням заяв заявника та дізнавача, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання судом за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Дослідивши клопотання з додатками та надані суду матеріали кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження за № 0000163, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, за фактом того, що 07.04.2022 року до ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що на узбіччі проїзної частини біля буд. 26 по вул. Сталеварів в м. запоріжжя був виявлений транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 , червоного кольору, з ознаками підробки.
Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.04.2022 року, у справі № 335/2131/22 провадження 1-кс/335/986/2022, клопотання дізнавача СД ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_5 про арешт майна, подане у кримінальному провадженні № 0000163 від 07.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України задоволено. Накладено арешт на:
- транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- ключі від запалювання транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DUGATI» в кузові червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2011 року випуску з номером шасі.
Із зазначеної вище ухвали слідчого судді вбачається, що метою накладення арешту на тимчасово вилучене майно є збереження речових доказів та проведення судових експертиз.
Як вбачається із письмових пояснень дізнавача, 07.04.2002 року органом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000163 від 07.04.2022 року, винесено постанову про визнання речових доказів. Речові докази - транспортний засіб «DUGATI», червоного кольору з д.н.з. НОМЕР_1 передано до спеціального охоронюваного майданчика ГУНП в Запорізькій області, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Космічна, 140.
07.04.2022 року дізнавчаем винесено постанову про визнання речових доказів. Речові докази свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DUGATI» в кузові червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2011 року випуску з номером шасі, ключів запалення транспортного засобу DUGATI» в кузові червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 - передано на зберігання до камери схову ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Возз`єднання України, 32.
За постановою слідчого від 20.04.2022 року, призначено судово-технічну експертизу та 29.04.2022 року винесено постанову про уточнення постанови про призначення судово-технічної експертизи, які було направлено до Запорізького НДЕКЦ МВС України.
02.05.2022 року слідчим отримано висновок експерта за № СЕ-19/108-22/3767-ЛЛ, відповідно до якого було встановлено, що наданий на дослідження бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 не відповідає аналогічним зразкам бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, які перебувають в офіційному обігу на території України.
У наданому на дослідження бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 , будь-яких змін первинного змісту (підчистка, дописка, виправлення, травлення, змиви) не виявлено.
23.04.2022 року дізнавчаем винесено постанову про призначення судово-криміналістичної експертизи, яку було направлено до Запорізького НДЕКЦ МВС України .
27.05.2022 року отримано висновок експерта за № СЕ-19/1-8-22/4515-КДТЗ, відповідно до якого було встановлено, що ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 , наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , зміненню не піддавався. Ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , є первинним заводським.
02.05.2022 року дізнавчем в рамках кримінального провадження за № 0000163 від 07.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України винесено постанову про визнання речових доказів, речові докази, зокрема свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 - передано на зберігання до камери схову ВП № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, за адресою: м. Запоріжжя, вул. Возз`єднання України, 32.
25.04.2022 року направлено запит до Територіального сервісного центру (2341) МВС України в Запорізькій області для встановлення анкетних даних володільця свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 .
03.05.2022 року отримано інформацію з ЄДР МВС, згідно якої, станом на 30.04.2022 року 15 год. 00 хв., свідоцтво про реєстрацію із серійним номером НОМЕР_3 видано 29.12.2016 року на транспортний засіб BMW R1200 GS, державний номер НОМЕР_5 , зареєстрований за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_1 .
24.06.2022 року дізнавачем направлено запит до сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Запорізькій області, для встановлення володільця транспортного засобу «DUGATI» з (номером шасі): НОМЕР_4 , з метою встановлення володільця.
Станом на час розгляду клопотання в даному кримінальному провадженні відсутні особи, яким би було повідомлено про підозру, досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених в пункті 21 частини 1 статті 7 КПК України є розумність строків.
Відповідно до статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.
Згідно частини 2 статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ст. 84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Частиною 2 статті 84 КПК України передбачено, що процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Виходячи зі змісту ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, відчуження та розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Водночас, слідчий суддя враховує, що в силу статті 41 Конституції України, статті 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Сполученого Королівства (AGOSI v. The United Kingdom від 24.10.1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994 року), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в звязку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст. 1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п. 35).
З викладених вище норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини, вбачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування.
Згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу. Таким чином, правомірність володіння органами досудового розслідування майном, яке наділене ознаками речових доказів, має підтверджуватись в порядку, визначеному зазначеними статтями.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на транспортний засіб в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України.
Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.
У рамках кримінального провадження № 0000163 від 07.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, щодо мотицикла «DUGATI», д.р.н. НОМЕР_1 , проведено експертизу з криміналістичного дослідження транспортного засобу, за результатами якої складено висновок експерта № СЕ-19/1-8-22/4515-КДТЗ, відповідно до якого було встановлено, що ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 , наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , зміненню не піддавався. Ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , є первинним заводським.
Стаття 290 КК України передбачає кримінальну відповідальність за знищення, підробка або заміну ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.
Частиною 1 ст. 37 Закону України Про дорожній рух передбачено, що забороняється експлуатація незареєстрованих (неперереєстрованих) транспортних засобів, ідентифікаційні номери складових частин яких не відповідають записам у реєстраційних документах, знищені чи підроблені, без номерного знака або з номерним знаком, що не належить цьому засобу чи не відповідає встановленим вимогам.
Таким чином враховуючи результати висновку експерта № СЕ-19/1-8-22/4515-КДТЗ, органом досудового розслідування не підтверджено, підозру у вчиненні кримінального проступку передбаченого ст. 290 КК України відносно тимчасово вилученого майна мотоцикла «DUGATI», д.р.н. НОМЕР_1 не повідомлено.
Стаття 64 Конституції України: Конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Відповідно до положень діючого законодавства України органи державної влади, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
На даний час мета, яка була підставою для накладення арешту, а саме забезпечення доступу до автомобіля контролюючих органів та фахівців для проведення дослідження, досягнута.
Згідно висновку експерта Запорізького НДЕКЦ МВС України за № СЕ-19/108-22/3767-ЛЛ, наданий на дослідження бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 не відповідає аналогічним зразкам бланків свідоцтв про реєстрацію транспортних засобів, які перебувають в офіційному обігу на території України.
У наданому на дослідження бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 на ім`я ОСОБА_4 , будь-яких змін первинного змісту (підчистка, дописка, виправлення, травлення, змиви) не виявлено.
Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу із серійним номером НОМЕР_3 , ОСОБА_4 є власником транспортного засобу із р.н. НОМЕР_1 .
Беручи до уваги встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини кримінального провадження, те, що в межах кримінального провадження з використанням даного автомобіля проведені необхідні слідчі дії, а саме судова експертиза, за результатами якої надано висновок експерта, слідчий суддя вважає, що подальше перебування автомобіля на майданчику тимчасового утримання є порушенням прав власника на мирне володіння своїм майном і тому слідчий суддя не вбачає потреби в подальшому утриманні транспортного засобу органом досудового розслідування і вважає за можливе скасувати такий арешт майна.
Слідчий суддя вбачає достатніх підстав для повного скасування арешту з транспортного засобу, незважаючи на те, що вказаний транспортний засіб є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки висновком експерта встановлено, що ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 , наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , зміненню не піддавався. Ідентифікаційний номер (номер шасі): НОМЕР_4 наданого на дослідження мотоцикла «DUGATI», до якого закріплений державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , є первинним заводським.
Крім того, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не є предметом злочину, передбаченого ст. 290 КК України, та з матеріалів клопотання не вбачається, що вказане свідоцтво може бути використане у якості доказу у даному кримінальному провадженні, отже наявність потреби у подальшому застосуванні арешту до свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу слідчий суддя не вбачає.
Також слідчий суддя вважає за необхідне скасувати арешт з ключів запалення від мотоциклу «DUGATI», оскільки, як свідчать матеріали кримінального провадження, у їх утриманні відсутня потреба.
Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 169 ЦПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.
Керуючись ст.ст. 22, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзеського районного суду м. Запоріжжя від 11.04.2022 року в межах кримінального провадження за № 0000163 від 07.04.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, постановленої у справі № 335/2131/22 провадження 1-кс/335/986/2022, на:
- транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- ключі від запалювання транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DUGATI» в кузові червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2011 року випуску з номером шасі.
Зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування, прокурора у кримінальному провадженні або іншу уповноважену особу повернути ОСОБА_4 - транспортний засіб «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- ключі від запалювання транспортного засобу «DUGATI», д.н.з. НОМЕР_1 ;
- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «DUGATI» в кузові червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2011 року випуску з номером шасі.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Слідчий суддя ОСОБА_1