Справа № 159/3576/22
Провадження № 1-кс/159/1744/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про арешт майна

09 вересня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000765від 03.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 Кримінального кодексу України (далі КК України) про арешт майна,

встановив:

до Ковельського міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання прокурора Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000765, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 03.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення за частиною четвертою статті 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що близько 11 год 30 хв 02.09.2022 в умовах воєнного стану невстановлена особа чоловічої статі, перебуваючи в торговому залі магазину "Єва", розташованого за адресою: м. Ковель, вул. Незалежності, 106, таємно викрала, флакон туалетної води жіночої "Моn Guerlain" ємністю 30 мл, чим завдала ТОВ "РУШ" майнової шкоди на суму 565,36 грн,.
За заявою ОСОБА_4 03.09.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000765 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 185 КК України.
05.09.2022 о 12.00 год. ОСОБА_5 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 моб. тел. НОМЕР_1 добровільно видав одяг, в якому був одягнений під час здійснення крадіжки 02.09.2022 в магазині «Єва», а саме чоловічі шорти сіро-чорного кольору з логотипом «Аrепа», чоловічі кросівки, виконані з текстилю чорного кольору, з білою підошвою та логотипом SPORT SHOES, які в подальшому було поміщені до полімерного пакету, та скріплена печаткою «Для довідок» Ковельського РУП ГУНП у Волинській області та передано в камеру зберігання речових доказів Ковельського РУП ГУНП у Волинській області.
Вказані речі постановою слідчого від 05.09.2022 визнано речовими доказами.

На розгляд клопотання прокурор, власник майна не з`явились.
Фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 частин другої, третьої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів. В цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
За матеріалами кримінального провадження отримане органом досудового розслідування за результатом добровільної видачі майно має ознаки речового доказу, тому є необхідність у його збереженні шляхом накладення на нього арешту із забороною ним користуватись, розпоряджатись та відчужувати.

На виконання вимог частини першої статті 173 КПК України прокурором доведено необхідність накладення арешту на вказане майно з метою проведення необхідних слідчих дій, а також наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на тимчасово вилучене майно підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 98, 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на вилучене 05.09.2022 майно: чоловічі шорти сіро-чорного кольору з логотипом «Аrепа»; чоловічі кросівки, виконані з текстилю чорного кольору, з білою підошвою та логотипом SPORT SHOES, яке вилучено протоколом добровільної видачі речей у ОСОБА_5 , та яке в подальшому було поміщені до полімерного пакету, та скріплено печаткою «Для довідок» Ковельського РУП ГУНП у Волинській області та передано в камеру зберігання речових доказів Ковельського РУП ГУНП у Волинській області.
Заборонити відчужувати, розпоряджатися, користуватися арештованим майном.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
На підставі частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Повний текст ухвали складено 09.09.2022

Слідчий суддя ОСОБА_1