Справа № 953/6049/22
н/п 1-кс/953/4216/22
Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає наступне.
Органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 з червня 2022 року по вересень 2022 року (до моменту звільнення території Куп`янського району Харківської області від окупації збройними формуваннями РФ) здійснював господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, що полягала в організації та здійсненні перевезень місцевого населення з Куп`янського району Харківської області до смт Печеніги Чугуївського району Харківської області, що перебувало під контролем української влади, за грошову винагороду в розмірі 400 доларів США з особи чоловічої статі та 300 грн з особи жіночої статі, що розподілялась між ОСОБА_5 та невстановленим представником збройних формувань РФ.
26.10.2022 ОСОБА_5 звернувся із заявою до УСБУ в Харківській області у якій добровільно повідомив про обставини здійснення господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором за вищевказаних обставин. На підтвердження обставин викладених у вказаній заяві ОСОБА_5 надав наступні предмети та речі:
-ноутбук марки «emashines» модель «PAV70», s/n LUNE50C04813327EAA1601;
-ноутбук марки «ACER», s/n NXM12EU0032460A40A1601;
-ноутбук марки «ACER», s/n NXM12EU02931500DE003400;
-мобільний телефон «iPhone 6» imei - НОМЕР_1 (пароль НОМЕР_2 );
-грошові кошти на загальну суму 101 060 російських рублів, 4 047 доларів США;
-блокнот червоного кольору з надписом «Перша страхова», на 47 арк.;
-чорнові записи на 21 аркуші.
Цього ж дня 26.10.2022 вказані предмети та речі визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Таким чином, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування тимчасово вилученого майна, виникла необхідність накласти на нього арешт шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаним майном. Незастосування арешту може привести наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Місцем зберігання вилучених предметів слідчий просить визначити слідчий відділ УСБУ в Харківській області.
Слідчий ОВС 3-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області капітан юстиції ОСОБА_6 та підозрюваний ОСОБА_5 , якому належить вилучене майно, у судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд клопотання у їх відсутність. ОСОБА_5 не заперечував проти задоволення клопотання.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про повернення клопотання прокурору.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Однак, в порушення ч. 2 ст. 171 КПК України, в клопотанні слідчого, погодженому з прокурором, про арешт майна, яке було добровільно видано ОСОБА_5 , відсутній конкретний перелік майна, а саме грошових коштів та чорнових записів, на які сторона обвинувачення просить накласти арешт, а міститься лише посилання на загальну суму грошових коштів та чорнових записів, що унеможливлює ідентифікацію зазначеного майна. Додані до клопотання документи також не містять зазначених відомостей.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1