Провадження № 1-кс/686/7330/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000088 від 21.04.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

встановив:

15.08.2022 року слідчий першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, погодженим з прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_4 про накладення арешту на вклади, цінності й інше майно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполь Донецької області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), із забороною власнику (володільцю) користуватися та розпоряджатися вказаним майном, де б таке майно не знаходилося.

Дослідивши наявні матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню, в зв`язку з наступним.

Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000088 від 21.04.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 10.06.2022 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,а саме про те, що «в умовах воєнного стану, ОСОБА_3 , будучи громадянином України та працівником правоохоронного органу - поліцейським взводу №2 роти №3 батальйону Управління патрульної поліції у Донецькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, не виїхавши для виконання своїх службових обов`язків з тимчасово окупованої території України, з 17 по 20 березня 2022 року (більш точний час під час досудового розслідування не встановлено), перебуваючи на території села Кирилівка Волноваського району Донецької області, тобто на території, тимчасово окупованій зс рф, добровільно вступив на службу в органи поліції т.зв. «донецької народної республіки» (далі «днр»), що є частиною окупаційної адміністрації рф, тобто перейшов на бік ворога України.

ОСОБА_3 надавши згоду представникам рф на вступ до структурного підрозділу окупаційної адміністрації рф, а саме так званому «міністерстві внутрішніх справ т зв. «днр», тобто будучи громадянином України, працівником правоохоронного органу, який давав присягу, в умовах воєнного стану здійснив перехід на бік ворога в період збройного конфлікту, усвідомлюючи, що його діяння шкодить суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України.

Після цього ОСОБА_3 розпочавши службу в структурному підрозділі окупаційної адміністрації рф, у військовій формі з розпізнавальними ознаками, характерними для військовослужбовців т.зв. «днр» та рф виконував функції з чергування та перевірки автотранспорту і осіб у ньому на незаконному блок-посту, розташованому на тимчасово окупованій території в АДРЕСА_2 , завдаючи шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України.

Таким чином ОСОБА_3 перейшов на бік ворога в період збройного конфлікту, тобто вчинив державну зраду в умовах воєнного стану».

ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого, в разі визнання судом останнього винуватим, йому загрожує караються позбавленням волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна.

З урахуванням викладеного, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з метою збереження речових доказів наразі виникла необхідність в накладенні арешту на майно ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року вказувалося на порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або інших осіб можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу; можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п.п.2, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання слідчим долучено повідомлення УСБУ у Хмельницькій обл. від 01.07.2022 про те, що у підозрюваного ОСОБА_3 нерухоме майно відсутнє. Також відсутні транспортні засоби, зареєстровані на ім`я підозрюваного, що підтверджується повідомленням РСЦ ГСЦ МВС у Хмельницькій області № 31/22-1733 від 29.07.2022.

Разом з тим, подаючи клопотання слідчий, у супереч п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, просить накласти арешт цінності та інше майно підозрюваного, без жодної конкретизації його переліку та видів та без долучення відповідних документів, які підтверджують право власності на майно та/або доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження майном підозрюваним.

Слідчий суддя також звертає увагу, що згідно пп. 1, 4 ч. 5 ст. 173 КПК України ухвала про задоволення клопотання про арешт майна повинна містити, зокрема, перелік майна, на яке накладено арешт; заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

А тому у випадку задоволення клопотання, за вказаних недоліків клопотання, слідчий суддя буде позбавлений можливості постановити судове рішення, яке би відповідало вимогам КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

За таких обставин клопотання слідчого про арешт майна не може бути розглянуто по суті і підлягає поверненню прокурору.

Керуючись ст.ст.171-173 КПК України, слідчий суддя
постановив:

Клопотання слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Хмельницькому) ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № №0000088 від 21.04.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України повернути прокурору.

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя