Справа №296/8389/21
Провадження № 1-кс/293/4/2022
УХВАЛА
13 квітня 2022 рокусмт Черняхів

Слідчий суддя Черняхівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 20.09.2021

І. СУТЬ СКАРГИ
27.09.2021 ОСОБА_3 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира зі скаргою на бездіяльність прокурора Житомирської обласної прокуратури , яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 20.09.2021.

Після задоволення заяв про самовідвід слідчих суддів, ухвалою Житомирського апеляційного суду від 30.03.2022 матеріали справи № 296/8389/21 за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 20.09.2021 передано на розгляд до Черняхівського районного суду Житомирської області (а.с.84).

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 06.04.2022 слідчим суддею визначено ОСОБА_1 .

В обґрунтування скарги вказує, що 16.06.2021 Житомирський районний суд зобов`язав керівника Житомирської обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинене кримінальне правопорушення прокурором ОСОБА_5 , передбачене ст.ст. 129,186,255,364,366,382,396 КК України, однак станом на 20.09.2021 скаржник не отримав жодної відповіді .

Скаржник доводить, що керівником Житомирської обласної прокуратури не виконані обов`язки, передбачені ст. 214 КПК України, а саме не внесені за його заявою від 20.09.2021 відомості про вчинення прокурором ОСОБА_4 злочинів, передбачених ст.ст. 256, 364, 366,382,396 КК України.

Зважаючи на викладені обставини, скаржник просить задовольнити скаргу та зобов`язати керівника Житомирської обласної прокуратури виконати ст. 214 КПК України та внести відомості в ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , передбачених ст.ст. 256, 364, 366, 382, 396 КК України та вручити пам"ятку потерпілого.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН
Ухвалою від 07.04.2022 суд прийняв до розгляду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України та призначив скаргу до розгляду .

Пунктом 4 даної ухвали суд зобов`язав прокурора Житомирської обласної прокуратури надати матеріали за результатами розгляду заяви ОСОБА_3 від 20.09.2021 на бездіяльність керівника Житомирської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення прокурором ОСОБА_5 злочинів, передбачених ст.ст. 129,186,255, 364, 366,382,396 КК України.

Скаржник- ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, згідно вимог ст. 135 КПК України, що підтверджується телефонограммами від 11.04.2021 (а.с.104).У прохальній частині скарги просив розгляд скарги здійснювати без його участі в зв`язку з коронавірусом (а.с. 1).

Прокурор у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином.

13.04.2022 від прокурора надійшла заява, згідно якої просить розгляд скарги здійснювати без його участі До клопотання прокурором долучений витяг з ЄРДР від 12.04.2022 про внесення відомостей до ЄРДР на підставі ухвали Житомирського районного суду від 16.06.2021 у справі № 296/2316/21.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

ІІІ. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СЛІДЧИМ СУДДЕЮ
За змістом скарги убачається, що ОСОБА_3 20.09.2021 звернувся до Житомирської окружної прокуратури зі скаргою про вчинення кримінальних правопорушень прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 256, 364, 366,382,396 КК України.

На переконання скаржника, керівник Житомирської обласної прокуратури не виконав ст. 214 КПК України, а саме протягом 24 годин після подачі заяви не вніс відповідні відомості в ЄРДР та не розпочав розслідування.

Судом встановлено, що гр. ОСОБА_3 звернувся до керівника Житомирської окружної прокуратури із заявою від 20.09.2021, у якій послався на невиконання керівником Житомирської обласної прокуратури ухвали Житомирського районного суду від 16.06.2021, якою керівника Житомирської обласної прокуратури зобов"язано внеснти в ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень прокурором ОСОБА_6 , передбачених ст.ст. 129, 186, 255, 364, 366, 382, 396 КК України.

Скаржник послався на невиконання прокурором ОСОБА_4 наказу Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020, не виконав вимоги ЗУ «Про судоустрій та статус суддів», вчинив злочин проти правосуддя та не виконав рішення суду, вчинив кримінальне правопорушення проти прав потерпілого, спричинив матеріальну шкоду потерпілому.

У поданій скарзі ОСОБА_3 просив керівника Житомирської окружної прокуратури внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , передбачених ст.ст. 256,364,366,382, 396 КК України та вручити ОСОБА_3 пам`ятку потерпілого, а також виписку із ЄРДР (а.с.67).

За відомостями, що містяться у листі в.о. керівника Житомирської окружної прокуратури № М-29-20 вих.21 від 23.09.2021 убачається, що звернення ОСОБА_3 від 20.09.2021 з приводу можливих неправомірних дій керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 розглянуто, та надано відповідь що на даний час відсутні підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у зв`язку із відсутністю ознак кримінального правопорушення. Окремо заявнику був роз`яснений порядок оскарження прийнятого рішення (а.с. 68).

ІV. КРИМІНАЛЬНО-ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО
Виходячи з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора - є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення […].

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора можуть бути подані протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Відповідно до частини 2 статті 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про: зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення […], зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

V. ВИСНОВКИ СЛІДЧОГО СУДДІ
Предметом розгляду даної скарги є бездіяльність прокурора Житомирської окружної прокуратури , яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 20.09.2021 щодо вчинення прокурором ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 256,364,366,382, 396 КК України.

Вчинення даних кримінальних правопорушень прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 скаржник пов"язкує з тим, що керівником Житомирської обласної прокуратури не виконано вимоги ухвали Житомирського районного суду від 16.06.2021, якою керівника Житомирської обласної прокуратури зобов"язано внеснти в ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень прокурором ОСОБА_6 , передбачених ст.ст. 129, 186, 255, 364, 366, 382, 396 КК України, а керівник Житомирської окружної прокуратури за заявою від 20.09.2021 у порядку ст. 214 КПК України не вніс відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР .

Вирішуючи питання на предмет задоволення скарги, слідчим суддею враховується наступне.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями ч.1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положенням ч.1 ст.25 КПК України визначено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своє компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1ст.303 КПК України. Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ст. 7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Згідно вимог п.п.4,5 ст.214 КПК України та пункту 1 глави 2 розділу І «Порядок внесення відомостей до Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджене наказом Офісу Генерального прокурора 30.06.2020 № 298 до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, до ЄРДР вноситься не будь-яке повідомлення чи заява, а заява чи повідомлення, яка містить короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, тобто суспільно небезпечного винного діяння (дія або бездіяльність) вчиненого суб`єктом злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до статті 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Аналізуючи наведені вище положення статті 214 КПК України та статті 11 КК України слідчий суддя дійшов висновку про те, що до ЄРДР вносяться відомості не з будь-якої поданої заяви, а саме із заяви чи повідомлення, котрі повинні містити достатні відомості, що свідчать про вчинення суспільно-небезпечного діяння, за яке передбачена кримінальна відповідальність.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...».
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
В постанові від 30 вересня 2021 року в справі № 556/450/18 Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду указав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Разом з тим, дослідивши зміст заяви ОСОБА_3 від 13.01.2021, зареєстровану Житомирською місцевою прокуратурою за № 234-21 від 14.01.2021, та надану 15.01.2021 заступником керівника Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_7 відповідь (№88-105с-19) на вказану заяву, слідчий суддя вбачає, що заява від 13.01.2021 не містить даних про фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретних події злочинів (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) та містить лише суб`єктивне ставлення заявника до дій органів прокуратури, суддів та незгоду з їхніми процесуальними рішеннями.
27.09.2021 року гр. ОСОБА_3 в порядку ст.303 КПК України звернувся до суду із скаргою, яка є предметом даного розгляду слідчим суддею.
Як видно зі змісту заяви від 20.09.2021 та поданої до суду скарги від 27.09.2021 , ОСОБА_3 не зазначає короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення прокурором Житомирської обласної прокуратруи ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 256,364,366,382,396 КК України.
Отже, за своїм змістом заява, скарга не містять таких фактичних даних на підтвердження того, що заявником було подано повідомлення про кримінальне правопорушення, яке містить достатні відомості про реальність конкретної події злочину із зазначенням конкретного часу, місця, способу, інші обставини вчинення злочину в розумінні ст. 11 КК України, згідно якої злочином (кримінальним правопорушенням) є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
До того ж суд зазначає, що скаржник на подану заяву від 20.09.2021 отримав відповідь за підписом в.о. керівника Житомирської окружної прокуратури № М-29-20 вих.21 від 23.09.2021, зі змісту якої убачається, що підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні у зв`язку із відсутністю ознак кримінального правопорушення. Окремо заявнику був роз`яснений порядок оскарження прийнятого рішення (а.с. 68).

Водночас суд також звертає увагу, що до поданої заяви від 20.09.2021 скаржником не додано будь-яких доказів на підтвердження виладених у заяві обставин вчинення кримінальних правопорушень.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) та у разі відсутності у заявах чи повідомленнях таких даних, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Одночасно, слідчий суддя враховує, що завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше ущемлення прав і свобод, які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Крім того суд такоє звертає увагу, що скаржник із заявою про вчинення кримінального правопорушення від 20.09.2021 звертався до Житомирської окружної прокуратури та просив саме керівника Житомирської окружної прокуратури внести відповідні відомості до ЄРДР (а.с. 67), а відповідно до поданої до суду скарги від 27.09.2021 оскаржує дії Житомирської обласної прокуратури (а.с.1), тобто скаржником оскаржуються дії органу на підставі заяви, яка була подана до іншого органу.

Проаналізувавши доводи скарги та інші наявні матеріали у справі, слідчий суддя дійшов висновку, що наведені в скарзі доводи мають формальний характер та суб`єктивне ставлення заявника до дій органів прокуратури та незгоду з їхніми процесуальними рішеннями .

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути, зокрема, про відмову у задоволенні скарги.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність законодавчо визначених підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 20.09.2021, а тому в задоволенні його скарги від 27.09.2021 щодо зобов`язання керівника Житомирської обласної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.256, 364, 366, 382,396 КК України, слід відмовити.

Разом з тим суд зазначає, що відповідно до витягу З ЄРДР № 0000037 від 12.04.2022 внссено відомості про вчинення кримінального правопорушення на підставі ухвали Житомирського районного суду від 16.06.2021 у справі № 296/2316/21 за заявою ОСОБА_8 від 10.03.2021 (а.с. 107-108).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Житомирської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 20.09.2021 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

У разі постановлення ухвали без виклику особи, яка може її оскаржити, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_9