Справа № 132/1394/22
Ухвала
Іменем України
04.07.2022р. місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 01 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із вказаним клопотанням.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області 01.07.2022р. надійшло повідомлення від директора кафе-бар «Екватор» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 про те, що в ніч із 30.06.2022р. на 01.07.2022р. невідома особа під час дії військового стану на території України, перебуваючи в кафе-бар « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , вчинила крадіжку грошових коштів у сумі 2623 грн. та ноутбука марки «НР», чим завдала матеріальний збиток. В подальшому, 01.07.2022р. до ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , батько неповнолітнього

ОСОБА_7 , який видав ноутбук «НР Povilion 15 b160er», полімерний контейнер прозорий із полімерною кришкою салатового кольору та грошові кошти 2623 грн. купюрами та 12,5 грн. монетами. Дані речі його син викрав в ніч із 30.06.2022р. на 01.07.2022р. із кафе-бар «Екватор». Ноутбук чорного кольору «НР Povilion 15 b160er» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та поміщено до спеціального пакету НПУ ГСУ 7015580, полімерний контейнер прозорий із полімерною кришкою салатового кольору визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000163 та поміщено до спеціального пакету НПУ СУ PSP 3115610, грошові кошти (одна купюра номіналом 500 грн. серією та номером купюри (ФД 4441606); 4 купюри номіналом по 200 грн. з серіями та номерами купюр: (УП 2431205, ХГ 0543882, УБ 3386706, ХЄ 6229852); 3 купюри номіналом по 50 грн. з серіями та номерами купюр: (СТ 8313369, ТГ 1103931, УЖ 2735615); 7 купюр номіналом по 100 грн. з серіями та номерами купюр: (КП 2799361, МЄ 6099979, МН 4457780, КИ 7215770, УЛ 2530130, УД 7517009, АА 2251014); 14 купюр номіналом по 20 грн. з серіями та номерами купюр: (ТИ 4658178, ТЄ 7796121, ЧВ 6278661, ТК 9329437, ЮБ 5344519, ЕД 5089614, ЮБ 4324644, ЮД 9591823, ЮГ 1247191, ЮЕ 5267871, ЕГ 8723132, ЮД 4023838, ЕГ 5536651, ЕЕ 2806458); 11 купюр номіналом по 10 грн. з серіями та номерами купюр: (ЦВ 1376915, ЮЄ 6915759, ЮГ 6612505, ЦЖ 6880451, ПЖ 2518091, ЦБ 1167452, ЦГ 0388092, ЦД 6998298, ЮЕ 9198055, МГ 1976870, ХЖ 5233361); 12 купюр номіналом по 5 грн. з серіями та номерами купюр: (СЖ 2960072, ЮЗ 7819234, СЄ 8376520, ЮБ 1717988, ПЗ 5974469, ЮЄ 6104670, СГ 8539492, ЮЗ 4670945, УЖ 3628410, УБ 7873200, УБ 7270691, ЮЄ 0062491); 2 купюри номіналом по 2 грн. з серіями та номерами купюр: (ТД 8871052 по середньому згині розірвана до середини знизу, ТБ 5679008 по середньому згині має розриви зверху та знизу на 1 та 1,5 см. відповідно); 19 купюр номіналом по 1 грн. з серіями та номерами купюр: (СА 1744418 має рукописний текст «Блатна гривня Йопта», НГ 2426470, УС 5372808, СА 0228558, УМ 8315584,УН 2270091, УМ 0397629,УЖ 0578924, УП 3726571, ПВ 9424439, ТЖ 4685899, УС 3349137, ТЗ 0790618, ТЕ 5405837, ТЕ 5473118, УС 7281752, УН 3607437, УУ 0628491, ПЗ 9720751 по лініях згину містить численні розриви); монети номіналом: 1 гривня 1 шт.; 50 копійок 20 шт.; 25 копійок 1 шт.; 10 копійок 8 шт.) визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000163 та поміщено до спеціального пакету НПУ 7355790. Не застосування такого заходу забезпечення, як арешт майна, призведе до втрати речового доказу, що в свою чергу не дасть можливості органам досудового розслідування провести ряд експертиз, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Таким чином, ноутбук «НР Povilion 15 b160er», полімерний контейнер прозорий із полімерною кришкою салатового кольору та грошові кошти 2623 грн. купюрами та 12,5 грн. монетами, видані ОСОБА_6 є речовими доказами у кримінальному провадженні, тому з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, наявні підстави для накладення арешту, в зв`язку із чим слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, звернувшись до суду із заявами про розгляд поданого клопотання без їх участі, просили його задовольнити з підстав наведених в ньому.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 01 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування, 01.07.2022р. ОСОБА_7 було добровільно видано працівникам поліції ноутбук марки «НР Povilion 15 b160er», полімерний контейнер прозорий із полімерною кришкою салатового кольору та грошові кошти 2623 грн. купюрами та 12,5 грн. монетами.

Відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 1 від 01.07.2022р. вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст. 171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на майно, з метою його збереження.

Слідчим суддею враховано розумність та співрозмірність обмеження права власності та наслідки арешту майна для власника майна, а також те, що у разі ненакладення арешту на майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні слідчого є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000163 від 01.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було добровільно видане 01.07.2022р. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме ноутбук марки «НР Povilion 15 b160er», полімерний контейнер прозорий із полімерною кришкою салатового кольору та грошові кошти 2623 грн. купюрами та 12,5 грн. монетами.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000163 від 01.07.2022 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя