Справа № 296/3980/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 липня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ :
13.07.2022 до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира звернувся з клопотанням ОСОБА_3 та просить скасувати арешт майна, накладений на належний йому автомобіль «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 та передати вказаний транспортний засіб на зберігання; зобов`язати уповноважену службову особу повернути заявнику автомобіль «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 .
В обгрунтування клопотання зазначає, що у провадженні слідчого СУ ВР ЗСТ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000128 від 15.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України за фактом дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 14.04.2022 року, до якої причетний транспортний засіб заявника марки «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 та яким на час пригоди керував син заявника.

20.04.2022 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира накладено арешт на автомобіль марки «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 .
Зазначає, що накладення арешту на автомобіль не дає можливості реалізувати права на власність щодо даного транспортного засобу. Крім того, автомобіль неналежно зберігається на території спеціального майданчика, перебуває на відкритій площадці, псується у зв`язку із постійною зміною атмосферних осадків.
Також зазначає, що усі наслідки дорожньо-транспортної пригоди зафіксовано органом досудового розслідування, отже ризику втрати доказів немає. Автомобіль досліджений та оглянутий як слідчим, так і експертом автотехніком, із автомобілем призначені відповідні судові експертизи, висновки яких долучені до матеріалів кримінального провадження.
При цьому зазначає, що як власник майна, на який накладено арешт, не є підозрюваним чи обвинуваченим у вказаному кримінальному провадженні.
Враховуючи вищевикладене клопотання просить задовольнити.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась на підставі частини 4 статті 107 КПК України.

Заявник згідно поданої заяви просить розглянути клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Слідчий згідно поданої заяви просить розглянути клопотання про скасування арешту майна за його відсутності, у задоволені клопотання просить відмовити, оскільки може виникнути необхідність у проведенні дорожніх гальмівних випробувань автомобіля «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 з метою вимірювання уповільнення під час його гальмування.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб

Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до абз.3 п.1 Постанови №5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Отже, арешт майна має бути скасованим, якщо відпали підстави його застосування, або арешт було накладено необґрунтовано.

Водночас, відповідно до положень ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 ч.1 ст.170 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 15.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.04.2022 накладено арешт на автомобіль «ЗАЗ SENS» р/н НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного серії НОМЕР_2 , виданого 14.09.2019 ТСЦ 1841, належить ОСОБА_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та позбавлено власника або будь-яких осіб права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаним транспортним засобом.
Зі змісту ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 20.04.2022 вбачається, що арешт на вищевказаний транспортний засіб накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000128.

Як вбачається з долучених до клопотання заявником документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування обраний захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі.
Крім того, відповідно до заяви старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна не відпала.
Таким чином, відсутні підстави вважати, що арешт на майно накладено необґрунтовано або на даний час відпала необхідність у накладенні арешту на зазначене майно, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.170, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1