печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000792 від 21.09.2022 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва Смілянської Кристини про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000792 від 21.09.2022 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва Смілянської Кристини про арешт майна.
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте дізнавачем подано письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити, розгляд справи просив здійснювати без виклику власника майна.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.
З матеріалів клопотання вбачається, що Підрозділом дізнання Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000792 від 21.09.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.
В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.09.2022, в денний час доби, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи в приміщенні квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа грубо порушила громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, а саме здійснила один постріл з предмету візуально схожого на пістолет (ЄО 21671).
При розслідуванні даного кримінального провадження органом досудового розслідування встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , проживають ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі договору оренди від 09.08.2022 укладеного між ОСОБА_5 , яка являється власником вище вказаної квартири на підставі договору купівлі-продажу від 15.08.2022, зареєстрованому в реєстрі за №707.
21.09.2022 року під час невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: 2 (два) гріндери з речовиною рослинного походження зеленого кольору, 3 (три) цигарки з речовиною рослинного походження, які поміщені до сейф-пакету №KIV2101193; ваги з нашаруванням білого кольору, які поміщені до сейф-пакету №7150588; таблетки білого кольору у зіп-пакеті у кількості 16 (шістнадцять) одиниць, які поміщені до сейф-пакету №KIV2101213, предмет візуально схожий на пістолет, чорного кольору з маркуванням АЕ694:1939, магазин та 3 (три) патрони з маркуванням ППУ BLANK, які поміщено до сейф-пакету №SUD3090586, мобільний телефон чорного кольору «Iphonе 7 Plus», IMEI: НОМЕР_1 із сім-картою оператора «Vodafonе» НОМЕР_2 , мобільний телефон «Iphonе 12 ProMax» IMEI: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 , із сім-картою оператора «Київстар» НОМЕР_5 , мобільний телефон «Iphonе XR» IMEI: НОМЕР_6 , IMEI2: НОМЕР_7 , без сім-карти та планшет «iPad», модель МР2F2FD/A, серійний номер НОМЕР_8 , сірого кольору, які поміщено до сейф-пакету №ЕХР0201385.
Зазначені вище речі та предмети 21.09.2022 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Прокурор вказує, що з метою збереження речового доказу в органу досудового розслідування виникла необхідність звернутися до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на вищевказані предмети.
Статтею 170 КПК України, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт на комп`ютерні системи чи їх частини накладається лише у випадках, якщо вони отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення або є засобом чи знаряддям його вчинення, або зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, або у випадках, передбачених пунктами 2, 3, 4 частини другою цієї статті, або якщо їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, а також якщо доступ до комп`ютерних систем чи їх частин обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що зазначене майно, відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.
Прокурором наведено вагомі доводи, які свідчать про необхідність накладення арешту на вказане майно, для ефективного розслідування.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення цілей кримінального провадження, а саме: збереження речових доказів.
Разом з цим, слідчий суддя враховує й те, що у даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від його застосування слідчим суддею не встановлено.
За таких обставин приходжу до висновку про задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 26, 107, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт в рамках досудового розслідування по матеріалах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000792 від 21.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, на майно, яке вилучено у ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у період часу з 15 год. 00 хв. по 17 год. 53 хв. 21.09.2022 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

предмет візуально схожий на пістолет, чорного кольору з маркуванням АЕ694:1939, магазин та 3 (три) патрони з маркуванням ППУ BLANK, який поміщено до сейф-пакету SUD3090586;

«Iphonе 7 Plus», IMEI: НОМЕР_1 із сім-картою оператора «Vodafonе» НОМЕР_2 ;

мобільний телефон «Iphonе 12 ProMax» IMEI: НОМЕР_3 , IMEI2: НОМЕР_4 , із сім-картою оператора «Київстар» НОМЕР_5 ,

мобільний телефон «Iphonе XR» IMEI: НОМЕР_6 , IMEI2: НОМЕР_7 , без сім-карти;

планшет «iPad», модель МР2F2FD/A, серійний номер НОМЕР_8 , сірого кольору, які поміщено до сейф-пакету №ЕХР0201385, із забороною користуватися і розпоряджатися вищезазначеним майном.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1