Справа №295/1390/22
УХВАЛА
Іменем України

05.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участі представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 від 01.08.2022 у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про закриття кримінального провадження, -

В С Т А Н О В И В:

На адресу судді ОСОБА_1 в порядку ст.ст. 35, 81 КПК України надійшла вказана заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 від 01.08.2022 у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про закриття кримінального провадження. Зі змісту заяви про відвід вбачається, що слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 , прийнявши до свого провадження справу №295/1390/22, не повідомила про судове засідання представника скаржника адвоката ОСОБА_4 , хоча судді було добре відомо про те, що він має представника (адвоката) у цій справі. Також знаючи, що слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_6 була порушена процедура розгляду заяви про відвід, що в свою чергу призвело до прийняття незаконного рішення, а також унеможливлює подальший розгляд справи, та прийняття подальших рішень по справі, слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 приймає рішення про прийняття до свого провадження вищезазначеної справи, замість того, щоб заявити самовідвід та повернути справу у «законне русло». Усе це, на переконання ОСОБА_3 , свідчить про упередженість слідчого судді ОСОБА_5 відносно нього, як скаржника у справі, та відносно його представника адвоката ОСОБА_4 , яка виразилася у систематичних порушеннях норм КПК України, задля позбавлення їх права на справедливий розгляд справи. Посилаючись на систематичний характер порушень норм КПК України з боку слідчого судді Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_7 та неможливість слідчим суддею ОСОБА_5 забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, ОСОБА_3 просить задовольнити його заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду справи №295/1390/22.

В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_4 вимоги заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 підтримав з підстав, у ній наведених, просив її задовольнити.

Заявник ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_8 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви про відвід повідомлялись належним чином. Від заявника надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі.

Заслухавши пояснення адвоката, вивчивши й дослідивши заяву про відвід, окремі матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно із п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частиною п`ятою статті 80 КПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

У разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, що передбачено ч. 1 ст. 81 КПК України.

Стандарт безсторонності ґрунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості доцільно керуватися джерелами міжнародного права, зокрема, принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися згідно з (i) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ii) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Веттштайн проти Швейцарії»).

З огляду на зміст заяви про відвід від 01.08.2022 та пояснень адвоката ОСОБА_4 у судовому засіданні, а також з метою запобігання можливих звинувачень в подальшому у необ`єктивному розгляді справи, упередженості та заінтересованості судді в результатах розгляду справи, враховуючи положення п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України та п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення заяви про відвід.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 35, 75, 80, 81 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_5 від 01.08.2022 у справі за скаргою ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про закриття кримінального провадження задовольнити.

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про закриття кримінального провадження передати на розгляд іншому слідчому судді, визначеному в порядку, передбаченому статтею 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя