Справа № 212/2721/22
У Х В А Л А

13 червня 2022 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене до ЄРДР за № 0000506 від 07.06.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, не одруженого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, з професійно-технічною освітою, на утриманні має неповнолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого водієм АТ "КЗРК" -

встановив:

В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження - старшого слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене до ЄРДР за № 0000506 від 07.06.2022 року про тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що в провадженні старшого слідчого СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000506 від 07.06.2022.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.06.2022 протягом дня, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в приватному будинку за місцем свого мешкання АДРЕСА_1 разом з колишньою співмешканкою-сусідкою потерпілою ОСОБА_8 , разом вживали спритні напої.
Після чого в цей же день, ОСОБА_8 , пішла до себе додому, за адресою АДРЕСА_2 .
Цього ж дня близько 18-00 годин, ОСОБА_5 за місцем свого мешкання під час вживання спиртних напоїв виявив відсутність своїх банківських карток, у викраденні яких запідозрив свою колишню співмешканку ОСОБА_8 , після чого з метою встановлення місцезнаходження вказаних банківських карток попрямував за місцем мешкання останньої.
06.06.2022 приблизно в 18-15 годині ОСОБА_5 прийшов до приміщення приватного будинку АДРЕСА_2 , де на той час перебувала його колишня співмешканка ОСОБА_8 з якою в них під час розмови виник словесний конфлікт з приводу зникнення його банківських карток, в результаті якого ОСОБА_8 вхопила в свою праву руку кухонний ніж, та почала розмахувати ним перед ОСОБА_5 , не підпускаючи останнього до себе.
Вказана поведінка викликала у ОСОБА_5 гостру неприязнь до останньої, що зумовило виникнення злочинного умислу, направленого на спричинення тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_8 .
В цей же день, в невстановлений досудовим розслідуванням час, не пізніше 18-30 годин, ОСОБА_5 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, знаходячись в приміщенні кімнати приватного будинку за адресою буд. АДРЕСА_2 , діючи з метою спричинення тяжких тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_8 , з мотивів гострої неприязні до неї, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи прямий умисел на заподіяння потерпілій ОСОБА_8 тяжких тілесних ушкоджень, вихопив з рук потерпілої ОСОБА_8 кухонний ніж, та тримаючи його в своїй правій руці, а саме предмет схожий на кухонний ніж, тим самим підшукав собі знаряддя для нанесення тілесних ушкоджень, не переслідуючи мети спричинення їй смерті, наблизився до потерпілої ОСОБА_8 яка була звернута до нього обличчям, та умисно завдав їй один удар клинком вищевказаного предмету схожого на ніж, в область лівої лопатки ззаду.
Внаслідок умисних дій ОСОБА_5 , направлених на умисне протиправне заподіяння тілесних ушкоджень, потерпілій ОСОБА_8 спричинено тілесні ушкодження згідно довідки Криворізької міської лікарні № 2, у вигляді проникаючої колото-різаної рани грудної клітини, ліворуч з ушкодженням міжреберної артерії, гемопневмоторакс ліворуч, відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень за ознакою небезпеки для життя.
В подальшому, ОСОБА_5 виконавши всі дії, які вважав необхідними для спричинення тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_8 , утримуючи при собі предмет схожий на ніж, викликав бригаду швидкої медичної допомоги, та залишився в будинку за вказаною адресою, до приїзду бригади швидкої медичної допомоги та органів поліції.
07 червня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за ознаками: умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисниця ОСОБА_4 заперечувала проти клопотання, вважала ризики необґрунтованими, просила у задоволенні відмовити та застосувати до підозрюваного особисте зобов`язання.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисниці.
Дослідивши матеріали клопотання, та вислухавши думку учасників, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Слідчий суддя вбачає наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій через тяжкість покарання

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за який може бути призначене покарання у виді позбавлення волі до 8 років.

Поряд з цим, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі на стільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Оцінюючи можливість впливу на свідків та потерпілу, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не в праві обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). Допит потерпілого також проводиться в судовому засіданні під час судового розгляду справи.

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу на свідків та потерпілого з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Виходячи з наведеного вище, слідчий суддя вважає наявними ризики, передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо ризиків, передбачених п. п. 4 , 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя виходить з наступного.

У судовому засіданні прокурор зазначив, що підозрюваний може заважати встановлювати свідків, чим обґрунтував ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий суддя не вбачає даного ризику окремо, оскільки він фактично відповідає ризику передбаченому п. 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, який вже встановлений слідчим суддею.

Що стосується ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя не вбачає його наявності, оскільки обвинувачений в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, а прокурор не надав жодних доказів на підтвердження існування такого ризику. За таких обставин, ризик передбачений п. 5 ст. 177 КПК України відсутній.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Приймаючи рішення про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким зареєстрований, має на утриманні неповнолітню дитину, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, раніше не судимий, офіційно працевлаштований, тому слідчий суддя вважає достатнім застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту із наданням підозрюваному можливості працювати.

Слідчий суддя також враховує поведінку підозрюваного після події, зокрема те, що він сам викликав швидку допомогу та залишився на місці події.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -
ухвалив:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , внесене до ЄРДР за № 0000506 від 07.06.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 06 серпня 2022 року включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду за межі міста Кривий Ріг;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання або реєстрації;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, слідчого судді;
- не залишати приміщення будинку АДРЕСА_2 в період часу з 22:00 до 05:00 години.
Виконання ухвали покласти на Відділ поліції №3 ГУНП в Дніпропетровській області.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Криворізьку північну окружну прокуратуру Дніпропетровської області.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному та прокурору негайно після її оголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню, а оскарження ухвали не зупиняє її виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали оголошено у приміщенні Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 13 червня 2022 року о 08 годині 45 хвилин.

Суддя ОСОБА_1