Справа № 185/5089/22
Провадження № 1-кс/185/1473/22
06 вересня 2022 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП у Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_4 про продовження підозрюваній у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка, Дніпропетровської області, українці, громадянці України, маючій середню освіту, не одруженій, не маючій неповнолітніх дітей, не працюючій, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимій,
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -
У обґрунтування поданого клопотання прокурор зазначив, що 13 липня 2022 року, приблизно о 20 годин 00 хвилин (точного часу досудовим розслідуванням встановити не надалося можливим) ОСОБА_6 , будучи раніше судимою особою за вчинення умисного вбивства, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходилась у зальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , разом з малознайомою ОСОБА_7 .
У цей час між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , на ґрунті розпиття алкогольних напоїв, виник словесний конфлікт, під час якого у ОСОБА_8 виник злочинний умисел спрямований на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 . У подальшому ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, тримаючи у руці кухонний ніж почала ним наносити по тілу ОСОБА_7 , значною силою множинні удари, а саме по тулубу та шийній частині тіла ОСОБА_7 .
У результаті отриманих значних тілесних ушкоджень у вигляді проникаючих колото-різаних поранень шиї та грудної клітини, з пораненням органокомплексу шиї та легень, гострої крововтрати ОСОБА_7 , померла на місці.
Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у вчинені злочину, передбаченого п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України, а саме у умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство.
15 липня 2022 року підозрюваній ОСОБА_6 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб, а саме до 12 вересня 2022 року до 16.03 годин.
Оскільки встановлений ухвалою слідчого судді строк тримання під вартою спливає 12 вересня 2022 року слідчий просить продовжити строк тримання під вартою до 15 жовтня 2022 року, у межах строку досудового розслідування.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримала, просила задовольнити.
Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, пояснив, що на даний час ризики встановлені по даному кримінальному провадженню не перестали існувати і мають місце.
Підозрювана у судовому засіданні підозру визнала, у вирішенні клопотання про продовження запобіжного заходу покладалась на розсуд суду.
Захисник адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні у вирішенні клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою покладався на розсуд суду.
Заслухавши прокурора, слідчого, підозрювану, захисника, вивчивши клопотання та копії матеріалів, якими воно обґрунтовується, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Як вбачається зі ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.
На даний час строк тримання під вартою підозрюваної закінчується, але необхідно виконати ще ряд слідчих дій, зокрема: провести інші слідчі дії, в проведенні яких виникне необхідність, дати оцінку всім зібраним по справі доказам з точки зору їх достовірності, допустимості і достатності та прийняти по справі законне і обґрунтоване рішення; надати доступ до матеріалів досудового розслідування усім сторонам кримінального провадження; виконати вимоги ст. 290 КПК України; отримати висновок амбулаторної психіатричної експертизи; отримати висновок судово-медичної криміналістичної експертизи; отримати висновок судової молекулярно-генетичної експертизи; за результатами отриманих експертиз вирішити питання щодо зміни раніше повідомленої підозри з урахуванням висновків експертиз.
Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», враховуючи те, що обставини та підстави обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є й надалі доцільними, так як підозрювана може переховуватись від суду, незаконно впливати свідків у цьому кримінальному провадженні з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення.
Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , вагомість наявних доказів вчинення нею кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, враховуючи її вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування, враховуючи те, що підозрювана ОСОБА_6 вчинила особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від десяти до п`ятнадцяти років, не одружена, не має на утриманні неповнолітніх дітей, не працює, не має джерела доходу, раніше судима, а саме 10 червня 2014 року Павлоградським міськрайонним судом за ч. 1 ст. 115 КК України, до 9 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнена 09 липня 2022 року з Кам`янської виправної колонії № 34 по відбуттю строку покарання, даних, які б унеможливлювали подальше тримання ОСОБА_6 під вартою, надані матеріали не містять, тому слідчий суддя дійшов до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 .
Строк тримання під вартою визначається судом з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП у Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.
Строк дії ухвали - до 15 жовтня 2022 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1